ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 94, 2016-03-15 10:00

אברהם נגוסה: בוקר טוב.

אברהם נגוסה: אנחנו היום דנים בכך שהעולים הפוטנציאליים, עוד כשהם בארץ מוצא שלהם, צריכים לקבל מידע על שירותי קופות החולים, טרם עלייתם לישראל.

אברהם נגוסה: הנגשת המידע היא חשובה וקריטית לעולים חדשים, כדי לקבל החלטה לאיזו קופת חולים הם רוצים להשתייך.

אברהם נגוסה: המידע לא ניתן היום באתרי האינטרנט של משרדי הממשלה וקופות החולים, בעיקר משרד הבריאות וקופות החולים, לא צויין שם ולא ניתן מידע כמו למשל, תרופות המצויות בישראל, מה כלול בסל התרופות, שירותים רפואיים בכיסוי קופות החולים, טיפול במחלות קיימות, בתי החולים וכו'.

אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו את הדרישות האלו מ"נפש בנפש" ואני בטוח שגם ארגונים אחרים יש להם אותה הרגשה, שהעולים לא מקבלים את המידע הראוי.

אברהם נגוסה: הדבר השני הוא שירותי בריאות הנפש לעולים בשפתם, לאור הרפורמה החדשה בבריאות הנפש.

אברהם נגוסה: הדבר השלישי, נגישות של עולים פוטנציאליים לתעסוקה בקופות החולים, טרם עלייתם לישראל ועוד.

אברהם נגוסה: לכן, אנחנו ביקשנו מממ"מ בכנסת להביא לנו ולהציג בפנינו נתונים על המצב בנושא הזה ואני פונה לגב' נורית מממ"מ שתציג לנו את הנתונים ולאחר מכאן אפנה לארגון "נפש בנפש", שגם יציגו לנו.

אברהם נגוסה: גב' נורית בבקשה.

<נורית יכימוביץ-כהן: תודה ליושב ראש.

<נורית יכימוביץ-כהן: כאמור, נושא המסמך הוא הנגשת מידע על שירותי קופות החולים לעולים טרם עלייתם.

<נורית יכימוביץ-כהן: נתחיל בחוק בריאות ממלכתי משנת 1994.

<נורית יכימוביץ-כהן: לפי החוק הזה, על כל תושב בישראל, להיות רשום באחת מארבע קופות החולים – "כללית", "מכבי", "מאוחדת" או "לאומית".

<נורית יכימוביץ-כהן: לעולים המגיעים ארצה יש שתי אפשרויות לגבי רישום לקופות חולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: אפשרות אחת היא להירשם בסניף הדואר, אפשרות שניה – שהיא המועדפת, להירשם בנמל התעופה בן גוריון ביום העלייה.

<נורית יכימוביץ-כהן: כמו שאמרתי, האפשרות הזו היא האפשרות המועדפת ואכן, בשנים האחרונות, כ-90% מהעולים נרשמו לקופת חולים בעודם בשדה התעופה בן גוריון.

<נורית יכימוביץ-כהן: מכאן עולה הצורך של העולים במידע על מערכת הבריאות בישראל, שיסייע להם לבחור בקופת חולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: במדינות שונות בעולם יש למערכת הבריאות מבנה שונה ולכן, עולים רבים שמגיעים לישראל, לא מכירים מושגי יסוד יומיומיים כמו חוק בריאות ממלכתי, סל תרופות, בטוח משלים, התחייבות כספית ועוד מושגים נוספים.

<נורית יכימוביץ-כהן: בדקנו במסמך שלנו מהו המידע העומד לרשות העולים לפני הגעתם לארץ והבאנו נתונים על מספר העולים ועל מבוטחי קופות החולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: קודם כל, מהו גודל האוכלוסייה שבה מדובר.

<נורית יכימוביץ-כהן: בשנת 2013 עלו לישראל כ-17,000 עולים ובשנת 2014 עלו כ-24,000 עולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: מספר העולים שנכנסו לארץ בשנים האלה היווה כ-0.2% מכלל המבוטחים בקופות החולים בישראל.

<נורית יכימוביץ-כהן: בדקנו מהו המידע העומד לרשות העולים, לפני שהם מגיעים לשדה התעופה, לסיוע בבחירת קופת חולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: מטעם משרד העלייה והקליטה, ניתנת חוברת מידע בכמה שפות.

<נורית יכימוביץ-כהן: בחוברת יש הסברים על מערכת הבריאות בישראל אבל אין בה הסברים על נושאים שהם חשובים לבחירת קופת חולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: למשל, אין הסבר על ההבדלים בין קופות החולים על הזכאויות לשירותים השונים, על הבטוחים המשלימים שהם שונים מקופה לקופה, ועל פריסת מרפאות של כל קופה וקופה ברחבי הארץ.

<נורית יכימוביץ-כהן: מטעם משרד הבריאות לא נערכות פעולות הסברה לעולים חדשים אבל, חוזר מנכל משרד הבריאות משנת 2011, ששמו "התאמה והנגשה תרבותית ולשונית למערכת הבריאות" מפרט את הפעולות שיש לבצע, כדי להנגיש את שירותי הבריאות וכן את המידע על שירותי הבריאות, בשפות שונות ולאוכלוסיות מגוונות.

<נורית יכימוביץ-כהן: בין היתר נאמר בחוזר "יש להנגיש לשפות שונות חומר מינהלי כתוב, יחידות לפניות ציבור, מוקדי שירות טלפוניים ואתרי אינטרנט".

<נורית יכימוביץ-כהן: על פי חוזר המנכל ביצוע פעולות אלו הוא באחריות מוסדות הבריאות השונים כלומר, בעיקר קופות החולים ובתי החולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: חשוב לציין שחוזר המנכל אמנם מתייחס להנגשת המידע למבוטחי הקופות והעולים החדשים טרם עלייתם, כשהם עדיין אינם מבוטחים של הקופות, אבל במסמך זה התייחסנו לציבור העולים הפוטנציאליים כאל תושבים הזכאים לשירותי בריאות.

<נורית יכימוביץ-כהן: באתר משרד הבריאות יש מערכת ממוחשבת ששמה "כל הבריאות" לבדיקת זכאויות המבוטחים על פי חוק בטוח בריאות ממלכתי, וכן לפי הזכאות בקופות החולים ובבתי החולים השונים.

<נורית יכימוביץ-כהן: מידע זה מאפשר לתושבי ישראל להשוות בין קופות החולים.

<נורית יכימוביץ-כהן: באתר "כל הבריאות" יש קישורים לדפי אינטרנט שאמורים להיות בערבית, אנגלית, רוסית וצרפתית אבל, גילינו שקישורים אלה מובילים לאתר "כל הבריאות" בעברית.

<נורית יכימוביץ-כהן: משרד הבריאות מסר לנו שמתוכנן תרגום לשפות של אתר זה, שבכוונת משרד הבריאות לתרגם את האתר לערבית, רוסית ואנגלית.

<נורית יכימוביץ-כהן: משרד הבריאות לא מסר לוח זמנים לתרגום.

<נורית יכימוביץ-כהן: נציין שאתר "כל הבריאות" בשפות יכול לשמש מקור מהימן ואובייקטיבי למידע על שירותי הבריאות בישראל.

<נורית יכימוביץ-כהן: בדקנו גם את המידע שמספקות ארבע קופות החולים על שירותיהן ומצאנו כי הם מונגשים חלקית.

<נורית יכימוביץ-כהן: הנגשה שפתית של אתרי האינטרנט קיימת בכל ארבע הקופות אבל המידע הוא חלקי ואינו מכוון לעולים חדשים טרם עלייתם ארצה.

<נורית יכימוביץ-כהן: הוא גם אינו מאפשר הבנה של הזכאויות בקופה ושל השוואה בין הקופות השונות.

<נורית יכימוביץ-כהן: מוקדי סיוע טלפוני בכמה שפות קיימים בכל ארבע הקופות, אפיק זה יכול לסייע במתן מידע פרטני לעולים גם טרם עלייתם.

<נורית יכימוביץ-כהן: חלק מהקופות מסרו לנו כי הן מעבירות מידע למתעניינים בעלייה בשפות שונות, בדואר אלקטרוני או ברשתות החברתיות ונמסר לנו על ידי "מכבי" ו"מאוחדת", שהן מבצעות פעולות הסברה בירידי הסברה לעולים, בחלק מארצות המוצא.

<נורית יכימוביץ-כהן: כמו כן נמסר לנו על ידי הסוכנות היהודית – שמארגנת את הכנסים האלה, על קושי בהבאת נציגי קופות החולים לכנסי-עלייה.

<נורית יכימוביץ-כהן: נציין כי חלק מקופות החולים מקיימות פעולות הסברה ייחודיות למתעניינים בעלייה לישראל, על מנת לגייס מבוטחים לקופה.

<נורית יכימוביץ-כהן: לסיכום, הנושאים העיקרים העולים מן המסמך הם ראשית, מהו המידע שיש להנגיש לציבור המתעניינים בעלייה ודבר שני, מיהם הגורמים האחראים לכך.

<נורית יכימוביץ-כהן: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מודה לך.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו, לפני שאני פונה למשרדי הממשלה שנמצאים פה, גם בריאות, גם קליטה ומשרדים אחרים, אני פונה ל"נפש בנפש" שיזמו את הדיון.

אברהם נגוסה: כמובן שהדיון מתייחס גם לאלה שנמצאים פה וגם לאלה שהם בטרום עליה.

אברהם נגוסה: המידע הזה יכול לשרת את כולם, זה יהיה באינטרנט לכולם ולכן, אני פונה לרונן, בבקשה.

<רונן פוקסמן: שלום, תודה לכבוד היושב ראש, שמי רונן פוקסמן, עובד ב"נפש בנפש" במחלקה לקשרי ממשלה ורפרנט מקצועות בריאות.

<רונן פוקסמן: עבדתי קצת עם נורית גם על הדוח הזה ועשיתי אני קצת את עבודת המחקר שלי.

<רונן פוקסמן: אני רוצה טיפה לדייק, להוסיף, לחזק ולתת עוד כמה נקודות.

<רונן פוקסמן: דבר ראשון, אני חושב שהדבר הכי חשוב הוא הפער המנטלי של רוב העולים שמגיעים, שלא מכירים את המושג הזה של מדינת רווחה ובטוח בריאות ממלכתי.

<רונן פוקסמן: אנחנו רואים את זה עכשיו בארצות הברית, נכנס שם הסיפור הזה של Obama care, שזה לחלוטין שונה, הם לא מבינים את המונחים כמו "אם הרופא נתן לי הפנייה למה אני עכשיו צריך ללכת למזכירה ולהביא טופס 17?" אנחנו גדלנו על המונחים האלה ואילו הם פשוט אבודים בתוך הבירוקרטיה.

<רונן פוקסמן: את זה שמעתי דרך אגב, מעולה ותיקה, שהיא פה כבר עשרים וחמש שנה, והיא אומרת:

<רונן פוקסמן: אני עדיין הרבה פעמים שוכחת שאני צריכה להביא את הטופס 17 אחרי שקיבלתי הפניה מהרופא, אז זה דבר ראשון ופה אני חושב שצריכה להיות הרבה תשומת לב לעולים.

<רונן פוקסמן: דבר שני, הידע הבסיסי, כפי שגם הוצג פה בדוח של הממ"מ, רוב העולים מקבלים את המידע שלהם מחברים שעלו או מבני משפחה, שזה בסדר אבל נסכים שזה בוודאי לא מספיק, כי המידע הזה הוא במקרה הטוב חלקי ובמקרה הרע הוא גם לא נכון.

<רונן פוקסמן: זאת אומרת, מישהו שגר במודיעין ונותן תשובה על מכבי, הרי זה לא אומר שזה יהיה תקף בקרית שמונה על "מכבי" ויכול להיות שמישהו בחר ב"מכבי" כי בן דוד שלו אמר לו, אבל הוא עכשיו תקוע באזור בארץ שאין בו שירותים טובים.

<רונן פוקסמן: לכן, זה גם חשוב.

<רונן פוקסמן: אני רוצה להתייחס למשהו שנאמר בדוח לגבי זה שעולים יכולים לבחור האם להירשם בנתב"ג או במשרדי הדואר, זה גם לא לגמרי מדויק כי לא כל העולים מקבלים את האפשרות הזאת.

<רונן פוקסמן: למשל, אזרח עולה חוזר או קטין לא יכולים להירשם בנתב"ג, ואז אחר כך אלה עוד כמה ימים שהם צריכים ללכת לפרוצדורה של הרשמה בבנק הדואר.

<רונן פוקסמן: אם הם יודעים מה הם רוצים אז זה בסדר ואם לא, אז כמובן שהם שוב פעם, אבודים קצת בתוך הבירוקרטיה.

<רונן פוקסמן: וגם לגבי ההחלפה, כמו שמקסים ממשרד הקליטה אמר, זה לא כל כך קל להחליף, יש כמה נקודות באמצע השנה שאפשר לעבור מקופה לקופה, זה כרוך, עוד פעם, בבירוקרטיה, בטפסים ובמחקר כדי לדעת.

<רונן פוקסמן: אנחנו חושבים שצריך להיות, כמו שיש לצורך העניין במשרד האוצר, אתר משווה של קופות גמל, של ביטוחים, של משכנתאות, זה צריך להיות גם אינטרס של הקופות בסופו של דבר, שיהיה איזשהו אתר שישווה, לפחות את המידע הבסיסי, הבטוח הבסיסי, בטוח משלים, הבטוח הנוסף, מה מקבלים, מה לא מקבלים, הסיפור של סל תרופות, עולים שמגיעים עם איזושהי מחלה לא עלינו, חשבו שהם יקבלו תרופה למחלה הזאת אבל מסתבר שלא וזו עוד הוצאה מאוד מאוד גדולה שנכנסת להם פתאום לסל ההוצאות.

<רונן פוקסמן: אלה הדברים החשובים.

<רונן פוקסמן: דבר נוסף הוא הרפורמה החדשה של שירותי בריאות הנפש.

<רונן פוקסמן: היא עדיין בחיתוליה, דיברנו גם קצת עם משרד הבריאות, זה עוד חדש אבל גם פה זה משהו מאוד מאוד גדול, שנכנס תחת המִטריה של קופות החולים ואם זה לא יהיה מונגש וברור בשפות, טרום עלייה – כמו שאנחנו תמיד שמים את הדגש, כדי שעולים תמיד יוכלו לתכנן את עצמם בצורה המיטבית, אז גם כאן יכולה להיות פגיעה - - -

אברהם נגוסה: אולי בזה תעדכן אותנו גם במה שגם חברת הכנסת קסניה סבטלובה אמרה, אנחנו קיימנו דיון בעבר בנושא הזה ומשרד הבריאות, אם אני לא טועה, הייתה התחייבות של משרד הבריאות פה לתרגם את המידע לשפות של עולים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם אתה תעדכן אותנו, אם אכן התקיים.

<רונן פוקסמן: אני לא עשיתי בדיקה ספציפית על זה אבל ממה שקצת ראיתי אז לא, לא בצורה מקיפה, גם לא בפרסומים על הקופות עצמן, על הלוח, הייתי השבוע בקופת חולים "כללית" אז יש פרסום - - -

אברהם נגוסה: היו צריכים לעשות את זה בהנחיית משרד הבריאות.

קסניה סבטלובה: האם יש איזשהו יעד, איזשהו תהליך כפי שהם הבטיחו לנו?

קסניה סבטלובה: צריך לבדוק.

<יובל כהן: רק אם אפשר להוסיף נקודה אחת, אני חושבת שלפני שאנחנו מדברים על כל הדברים האלה, המוקד הראשון צריך להיות נציג שיכול לענות על שאלות טרום עלייה, בשפות, בטלפון ובדואר אלקטרוני.

<יובל כהן: את זה אנחנו שומעים מכל עולה שמגיע: למי אני יכול לפנות במשפט אחד במייל והם יענו לי.

<יובל כהן: זה פתרון כל כך פשוט, בסך הכול אנחנו מדברים על בן אדם אחד.

<יובל כהן: אני יכולה להגיד, לפחות על השפה האנגלית, שיש קופה אחת היום שעושה את זה מתוך ארבע.

אברהם נגוסה: מתוך ארבע.

<יובל כהן: כן.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת, האם את רוצה להתייחס בשלב הזה?

קסניה סבטלובה: כן, משפט אחד.

קסניה סבטלובה: בהחלט רוצה לברך את "נפש בנפש" על זה שהם יזמו את הדיון החשוב הזה.

קסניה סבטלובה: גם אותך, כבוד היושב ראש, אתה לא מזניח את הנושא, כבר דנו בו בעבר וההתמהמהות בנושא הזה נראית לי לא סבירה ובאמת, אני חושבת שלמרות שאנחנו לא מקבלים עכשיו עלייה בקצב – הייתה פה איזו טעות במסמך שכתוב 300,000, הלוואי שנקבל 300,000 אבל גם ל-30,000 אנחנו לא מעניקים את השרות החשוב הזה, אז על מה אפשר לדבר פה?

קסניה סבטלובה: אני בעצמי נתקלת בשאלות רבות ששולחים לנו ללשכה, אנשים שלא יכולים לקבל שרות בסיסי בשפה שלהם, הם מגיעים לפה והמידע הוא חלקי בלבד.

קסניה סבטלובה: אני ארחיב את זה קצת, גם נחבר את כל מה שדנו בו בדיונים הקודמים, עם דבר שהוא רגיש במיוחד, גם בשביל העולים ולא רק בשבילם, זה עניין של בריאות הנפש וזה לא קיים בכלל.

קסניה סבטלובה: לא באתר של משרד הבריאות, לא באתרים של הקופות, פשוט לא רואים שהקופות ביחד עם משרד הבריאות, הולכים לקראת העולים שכל כך זקוקים לזה.

קסניה סבטלובה: זוהי טראומה כל כך לא פשוטה, כל החוויה הזאת של עלייה, של עקירה מן המקום הקודם, הגעה אל המקום החדש, אז אנשים שאפילו לא מוגדרים שהם באיזושהי מצוקה נפשית חווים את הדברים האלה וההנגשה הלשונית באתרים של הקופות, הייתה יכולה לעזור.

קסניה סבטלובה: גם על הבדיקות החיוניות שעולים מארץ מוצא מסויימת צריכים לעבור אותן, כמו הפטיטיס סי, אנחנו יודעים שאין מספיק מודעות, אין מספיק מידע, לא בעברית וגם לא בשפות המקור, אז אני מציעה שאנחנו נציב פה 'דד ליינים', כי אנחנו כל הזמן מדברים ש"צריכים" ו"חייבים" ו"מתחייבים" אבל, אני כבר שנה פה יחד אתך בדיונים האלה ואנחנו לא מצליחים להגיע לאיזושהי תזוזה.

<קריאה: זה ברור לגמרי.

אברהם נגוסה: הייתה איזושהי התחייבות גם מבחינת אתרים.

קסניה סבטלובה: זה חמור מאוד כי - - -

אברהם נגוסה: אני לא רוצה - - - כי אני לא בטוח ולכן נברר את זה.

קסניה סבטלובה: אני מתנצלת על זה שאני נאלצת לנטוש אבל אני במקביל בוועדת חוץ ובטחון, בפגישה עם הרמטכ"ל, אני אנסה לחזור שוב פעם - - -

אברהם נגוסה: נשמע את משרד הבריאות.

קסניה סבטלובה: בהחלט ואז אני אלך ואני אנסה לחזור יותר מאוחר.

אברהם נגוסה: משרד הבריאות, אתם יכולים לעדכן אותנו?

<אייל חסידים: כן, שלום, אייל חסידים.

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<אייל חסידים: החוזר שעליו היא דיברה, נורית, מחייב את הקופות לבצע הנגשה שפתית אבל במקביל, המשרד עצמו מפעיל מוקד להנגשה שפתית לארבע שפות, לכולן חוץ מאנגלית, כשהמוקד הזה אמור לפעול בבתי החולים והוא גם פועל בבתי החולים, שתי קופות לפחות שאני יודע, כל עוד ניתן - - -

אברהם נגוסה: אמור לפעול או פועל?

<אייל חסידים: הוא כבר פועל בפועל.

<דנה גורדון שושני: זה חוזר מ-2011.

<אייל חסידים: כן, כן, אני אומר.

אברהם נגוסה: יש הסברה?

אברהם נגוסה: יש חוברות בשפות העולים?

אברהם נגוסה: באנגלית, ברוסית, באמהרית, בפורטוגזית, בספרדית?

<אייל חסידים: המגע, המגע עם העולים הוא בסוף בקופות.

<אייל חסידים: אני מדבר על הפעולות של משרד הבריאות.

<אייל חסידים: משרד הבריאות צריך לפקח על הקופות אבל, יש פעולות שהוא עצמו עושה, אז אחת היא מוקד להגשה שפתית ושתיים, זה אתר "כל הבריאות" שהוא עדיין לא מונגש לשפות אבל, זה דבר שעובדים עליו.

<אייל חסידים: אני לא יודע לתת לך לו"ז אבל זה אמור לקרות.

<אייל חסידים: זה בכל מה שקשור להשוואה בין הקופות, כי השוואה בין הקופות היא דבר מאוד מורכב, זה - - -

אברהם נגוסה: לא ידוע לך על שום קופת חולים כלשהי שהנגישה את המידע בצורה של חוברת, שתרגמה את זה מעברית לאנגלית או לרוסית?

<אייל חסידים: האם אתה מדבר על ארצות המוצא, על המגע עם העולים עוד בארץ המוצא שלהם טרם הקליטה?

אברהם נגוסה: לא, לא, בואו נדבר פה, על אלה שהגיעו לפה, האם מגיע להם בשפות שלהם: קח, זה המידע, תקרא ותבין ותבחר.

<אייל חסידים: השאלה היא על איזה מידע אתה מדבר.

<אייל חסידים: הקופות מנגישות הרבה מידע.

<אייל חסידים: ברמה הפיזית - - -

אברהם נגוסה: קופות החולים.

אברהם נגוסה: קופת חולים "לאומית", "מכבי", "כללית", "מאוחדת", האם הן עשו, האם יש איזו חוברת בשפות של העולים?

אברהם נגוסה: האם ידוע לך?

<אייל חסידים: ידוע על כמה, רק אין לנו עבודה מתכללת על העניין הזה, אני חייב להגיד, אני לא יודע להגיד לך איזה מידע כן ואיזה לא, אבל כן, הקופות כן מנגישות בשפות שונות.

אברהם נגוסה: אז בקיצור, מה שפה נאמר לנו הוא שזה לא מתקיים.

אברהם נגוסה: אם היה מתקיים אז היית מציין לפחות אחת.

<אייל חסידים: מה לא התקיים?

אברהם נגוסה: היה פה נציג או נציגת משרד הבריאות בדיון הקודם, הבטיחו לנו שיקיימו על פי חוזר המנכל מ-2011 ויתרגמו את המידע שצריך לעולים חדשים - - -

<אייל חסידים: כשאתה אומר "מידע", למה אתה מתכוון?

<אייל חסידים: המידע הוא אינסופי, מספר הזכאויות הוא באלפים.

אברהם נגוסה: אני לא נכנס למספר הזכאויות, האם יש לעולים מידע ברוסית, באנגלית, באמהרית, בספרדית, בצרפתית, בפורטוגזית?

אברהם נגוסה: זה מה שדיברנו.

אברהם נגוסה: האם מתוך השפות האלו יש לפחות אחת?

<אייל חסידים: יש ביותר משפה אחת, אני מציע, אני חושב שזה באמת דבר שצריך להביא לפתחן של הקופות ולשאול.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אנחנו לקחנו את משרד הבריאות כמתכלל, כאחראי על קופות החולים, לכן אנחנו שואלים אותך, כנציג משרד הבריאות.

<אייל חסידים: אין לי עבודה שתאמר לך איזה מידע ובאילו שפות.

אברהם נגוסה: תודה אין לך זה אין לך.

אברהם נגוסה: בבקשה, גברת אסתר בלום.

<אסתר בלום: אסתר בלום, מועצת ארגוני עולים.

<אסתר בלום: קודם כל, לא השתתפתי בישיבה האחרונה אבל כן, האתר של משרד הבריאות כיום מתורגם לכמה שפות.

<אסתר בלום: אני לא עובדת של משרד הבריאות אבל אנחנו עבדנו אתם.

<אסתר בלום: לא האתר של "כל הבריאות" אלא באתר של משרד הבריאות יש הרבה מאוד מידע שהוא קיים.

<אסתר בלום: המידע שכרגע אנחנו מצביעים עליו, שהוא מידע של השוואת סל הבריאות בין ארבעת קופות החולים הקיימות – הוא לא קיים.

<אסתר בלום: חוץ מזה, קיים מידע רב באתר והוא מתורגם לארבע שפות, צריך לקחת את זה בחשבון, אז כן, 'לכו על זה' כי אם נשאלת השאלה מבחינתנו מי אמון על זה שצריך לעשות השוואה בין הקופות, אז אני חושבת שכן, המשרד צריך לעשות את זה, כדי שזה יהיה נקי, נקי מכל פרסום, זה המשרד צריך לעשות.

<אייל חסידים: ההשוואה המכסימלית היא באתר "כל הבריאות", שם כל הזכאויות, גם ב'משלים' וגם בסל, כולן כלולות בו וכשהאתר הזה יונגש לשפות – וזו עבודה שעושים עכשיו, זה ייתן את המענה.

<אסתר בלום: מצוין, אז אנחנו מחזקים את הרעיון הזה, שזה צריך להיות מתורגם לכל השפות.

<אסתר בלום: לגבי המוקד הטלפוני, ציינת את זה שאין מענה באנגלית – מעניין מאוד.

<אסתר בלום: נאמר לנו שאין מענה באנגלית כי אין צורך, כי רוב הרופאים ורוב האנשים יודעים לדבר אנגלית.

<אסתר בלום: תבדקו את הנושא, אנחנו לא מאמינים בזה, כי כן צריך להיות מענה באנגלית.

<אסתר בלום: זה אולי obvious אבל זה לא, בסופו של דבר, ועולים נפגעים מכך.

<אסתר בלום: בנושא של בריאות הנפש, יש לנו עשרות עולים שפשוט הולכים לאיבוד בבירוקרטיה, לאו דווקא בגלל הרפורמה אלא בגלל כל סל השירות שהם זכאים לו, והקושי בכך הוא שאין שרות בשפה ולא חייב להיות שרות בשפה.

<אסתר בלום: אם עולה החליט ללכת לקופה מסויימת בגלל שיש שם פסיכיאטר שדובר את השפה שלו, ובאיזשהו שלב הפסיכיאטר מפסיק את ההתקשרות שלו עם הקופה, שאנחנו שומעים על זה הרבה פעמים, אז העולה בעצם נותר ללא פסיכיאטר או מטפל שיכול לטפל בשפה שלו והוא צריך להילחם מול הקופה, כדי לקבל סיוע לפסיכיאטר שהוא לא מהקופה, זה מאות שקלים, אלה אנשים שצריכים לקבל טיפול, לאורך כל השנה, פעם בחודש, פעם בחודשיים, זה תלוי אבל, זה הרבה מאוד כסף, לכן, חייב להיות הסדר עם קופות החולים, שמי שצריך לקבל שירות בנושא הספציפי הזה יכול באופן אוטומטי לבחור מי יהיה הפסיכיאטר שלו, ואם אין להן פסיכיאטר שמדבר בשפה הוא יקבל את ההחזרים באופן אוטומטי ולא לפנות לפניות הציבור וכו' וכו' שזה מהלך אין סופי.

<אסתר בלום: אנחנו יודעים שמאוד קשה לעולים, כמו שנאמר כאן קודם, להגיש מסמכים ואדרבה, לעבור מקופה לקופה כי הם אומרים: תעברו קופה או דבר אחר – מאוד מאוד קשה לעשות את זה.

<אסתר בלום: בנושא הזה – וזה למשרד הבריאות, מצד אחד יש לנו אנשים עם בעיות נפשיות, שלא יכולים לקבל את השרות שלהם, כי ברוב המקומות אליהם הם מגיעים אומרים להם: אין לנו דוברי שפה, מצד שני, יש להם פסיכולוגים שרוצים ומבקשים לעבור התמחות קלינית ו"עושים להם את המוות" כדי לעבור את ההתמחות הזאת, עד שהם מצליחים להתקבל.

<אסתר בלום: רוב העולים לא מגיעים לזה, כדי לעבור את ההתמחות הקלינית ולצערנו, אם אנחנו משווים, ואני רק רואה בירושלים – אנחנו עובדים בצורה ארצית אבל, אני רק רואה בירושלים, אם אנחנו משווים את מספר האנשים שרוצים את השרות ומצד שני את הפסיכולוגים שרוצים לתת את השרות אבל נמנע מהם לתת את השרות בגלל שהרמה של העברית שלהם היא לא מספיק טובה, אז צריך להפגיש ביניהם.

<אסתר בלום: מצד אחד יש לנו קליינט שהוא לא יכול לקבל את השרות בגלל הרמה של העברית שלו והוא לא יכול לקבל את הטיפול בעברית, מצד שני יש לנו מטפל שהוא לא מדבר עברית מספיק טובה והוא לא מתקבל להתמחות, בגלל העניין של השפה.

<אסתר בלום: צריך להפגיש ביניהם.

<אסתר בלום: אנחנו מדברים על אנשים שיש להם מצוקות רבות והם חייבים לקבל את השרות.

<אסתר בלום: לתשומת לבכם, אם אפשר לייצר כאן את הסינרגיה בין הדברים אנחנו נשמח לסייע.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני חוזר אל נציג משרד הבריאות, כמה שאלות.

אברהם נגוסה: האם המוקד הטלפוני של משרד הבריאות נגיש לעולים טרם עלייתם?

אברהם נגוסה: זו שאלת אחת.

אברהם נגוסה: שאלה שנייה, האם מפרסמים לעולים שהמוקד קיים ונגיש?

אברהם נגוסה: השאלה השלישית היא מתי יתורגם המידע ב"כל הבריאות"?

אברהם נגוסה: האם אתה יכול לענות לנו?

<אייל חסידים: רק להסביר מהו המוקד ההנגשה השפתית הזה, זה בעצם טלפון עם שתי זרועות, זרוע אחת אצל המטופל בבתי החולים עצמם וזרוע שניה אצל המתורגמן שמדבר עם המוקדנית ומתרגם את השפה של המטפל לשפה של המטופל.

אברהם נגוסה: טרם עלייתו.

<אייל חסידים: לא, כל זה בזמן הטיפול, בתוך הטיפול וזה, שוב, רק בבתי החולים.

אברהם נגוסה: מה עם טרם עלייתו?

<אייל חסידים: זה לגבי מוקד הנגשה שפתית.

<אייל חסידים: מוקד "כל הבריאות" בכ"ף, עליו מדבר היושב ראש - - -

אברהם נגוסה: אני אתן לָך.

<אייל חסידים: זה היה לעניין המוקד, המוקד להנגשה שפתית, שהוא מטיבו אינו נגיש לארצות המוצא כי הוא פעיל בזמן הטיפול, הוא מנגיש את השפה בזמן הטיפול עצמו.

<אייל חסידים: מוקד "כל הבריאות" בכ"ף, שזה המוקד להנגשת כלל הזכויות ולהשוואה בין הקופות, הוא עוד לא מתורגם ואין לי לו"ז לומר לך, אני יודע שעובדים על זה, אני לא יודע לומר לך לו"ז, ניסיתי לברר לו"ז מחייב להנגשתו אבל אין לי.

אברהם נגוסה: הועדה מבקשת לקבל את זה בכתב.

<אייל חסידים: או.

<אייל חסידים: קיי.

<אייל חסידים: את הלוז?

אברהם נגוסה: כן.

<אסתר בלום: אפשר להוסיף גם צרפתית לתרגומים?

אברהם נגוסה: האם את רוצה להוסיף?

אברהם נגוסה: את ממשרד הבריאות?

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<דנה גורדון שושני: אם תוכלי קודם להציג את עצמך לפרוטוקול.

<דנה גורדון שושני: בבקשה.

<אמה אברבוך: דר' אמה אברבוך, מרכזת נושא צמצום פערים, אני עובדת בתחום צמצום פערים ואני בעצם עוסקת בנושא של הנגשה תרבותית.

<אמה אברבוך: דברים כבר נאמרו, יש באמת אתר של משרד הבריאות שמתורגם למספר שפות, אנגלית, צרפתית, ספרדית ובאתר אפשר למצוא מידע מלא על זכויות המטופל, על מבנה מערכת הבריאות, יש שם הרבה מידע שעולים יכולים טרם עלייתם, כבר לקרוא ולקבל את המידע.

<אמה אברבוך: גם רוסית כמובן, רוסית אנגלית, צרפתית וספרדית.

<אמה אברבוך: אני יודעת שגם קופות חולים תירגמו אתרים שלהן לשפות, כל קופה תירגמה למספר שפות מסויים, מה שהיא מצאה לנכון אבל כל האתרים קיימים בשפות ובאתרים אפשר למצוא מידע בסיסי על קופת החולים, אילו שירותים היא נותנת וכל מיני דברים בסיסיים שהיא נותנת.

אברהם נגוסה: למשל?

אברהם נגוסה: מה יש בתוך המידע הזה?

<אמה אברבוך: למשל, איך פונים לשירות רפואי, למי מגיעים קודם, קצת על המבנה של המערכת, על מה צריך לשלם, טלפונים חיוניים, אין לי כרגע משהו בראש אבל בעצם אנחנו, בחוזר מנכל, חייבנו את הקופות לתרגם את מה שנקרא חומרי ליבה, כלומר, דברים עיקריים, דברים בסיסיים שהמטופלים חייבים לדעת, כמו נגיד, זכויות המטופל, דברים בסיסיים, אני לא יודעת עד כמה זה מפורט אבל דברים בסיסיים כן מתורגמים.

<אמה אברבוך: ואני יודעת שיש קופות שגם מאפשרות כמו – אם אני לא טועה קופת חולים "מאוחדת", היא גם מאפשרת לבחור מטפל, למשל רופא, דובר שפה מסויימת, כלומר, יש אפשרות גם לבחור מטפל לפי שפה, שאני חושבת שזה דבר מאוד יפה, אז זה מה שאני יודעת על הקופות.

<אמה אברבוך: לגבי מוקד ותרגום, יש שני דברים, יש את מוקד התרגום הרפואי, שנותן שירותי תרגום בזמן קבלת השרות, שזה לא רלבנטי למי שנמצא בחו"ל ויש מוקד פניות של משרד הבריאות שבעקרון הוא מקבל פניות בשפות שונות והוא פועל בכמה שפות.

<אמה אברבוך: אני לא יודעת אם באמת אפשר לקבל מידע מלא, יכול להיות, אני לא בקיאה בעניינים של מוקד פניות הציבור אבל בעקרון, אני יודעת שאפשר להתקשר והם גם משתמשים במתורגמנים שעובדים שם, הם למעשה נמצאים במקום אחד – גם מוקד תרגום שפתי רפואי וגם מוקד פניות ציבור, ואני יודעת שבמקרה הצורך הם גם יודעים להשתמש במתורגמנים, אם מישהו פנה בשפה שאף אחד לא מדבר אותה אז יכולים להשתמש במתורגמן ולהיעזר בו אבל מעבר לזה, אני לא יכולה לפרט.

<אמה אברבוך: זהו, זה פחות או יותר מה שיש לי לומר.

אברהם נגוסה: טוב, אני מאוד מצטער להגיד לכם, משרד הבריאות, שאנחנו מדשדשים באותו מקום, כי אנחנו מקיימים דיונים כל הזמן ואנחנו מקבלים את אותם משפטים "אני לא בקי בזה", "אני לא יכול לפרט את זה", "אני לא יודע על זה", "אין לי מידע על כך", אלה דברים שאנחנו שומעים, אני, אין לי נגדכם באופן אישי אני מדבר כמערכת, אנחנו פה מקיימים דיון כי אנחנו רוצים להתקדם, אין לנו רצון לדשדש באותו מקום, אם אתם רוצים לעדכן אותנו עם דברים חדשים - - -

<אמה אברבוך: יש הבדל - - -

אברהם נגוסה: אז זה מה שאנחנו רוצים אבל אני אומר לכם, שזה לא, אי אפשר לעבור על זה לסדר היום.

אברהם נגוסה: כשאתם מגיעים לפה, נציגי המשרדים, מדי פעם גם מתחלפים, כדי שזה יתאים להם, ואז "אני לא יודע", "אני לא יודע", אני לא מבין, אתם מוזמנים פה לוועדת הכנסת, זה תפקידנו, חברי הכנסת, לראות את ההתקדמות ואם אתם באים כל הזמן לדיונים ואתם אומרים לי את אותם משפטים אז מה אנחנו עושים פה?

אברהם נגוסה: ואני מצטער, זה לא פשוט שאתם לא מכבדים את הכנסת, ועל המשרד אני מדבר, לא אתם באופן אישי אלא משרד הבריאות, אז אני חושב שזה לא ראוי לעשות בכנסת ישראל ואם אנחנו לא מכבדים את חלוקת התפקידים במערכת השלטונית במדינה דמוקרטית, אז אנחנו בבעיה קשה.

אברהם נגוסה: אני עכשיו נותן את רשות הדיבור לחוליו, מנכל עמותת "חץ".

<חוליו בורמן: תודה היושב ראש - - -

<אמה אברבוך: אפשר לעדכן אתכם בדברים חדשים.

<אמה אברבוך: רק הגבתי על מה שנאמר.

אברהם נגוסה: חשבתי שסיימת.

<אמה אברבוך: סיימתי להגיב על הדברים שנאמרו פה אבל יש שני דברים - - -

אברהם נגוסה: אני מצטער, אז תמשיכי, אני מבקש סליחה ממךָ, בסדר?

אברהם נגוסה: יש דברים חדשים לעדכן.

אברהם נגוסה: אני חשבתי שאת סיימת.

<אמה אברבוך: יש שני דברים שהם נוגעים ישירות לנושא של עולים, במתן שירות לעולים, שאני רוצה להדגיש.

<אמה אברבוך: דבר ראשון, שוב, אני לא יודעת אם נאמר כבר בדיון קודם, אבל זה משהו שנכנס עכשיו למערכת וממש 'עושה גלים' מה שנקרא, אנחנו יצרנו ערכת הדרכה לצוותים בתחום הנגשה תרבותית ולשונית.

<אמה אברבוך: ערכת הדרכה, ערכה לימודית, שמיועדת לרופאים, לדיאטניות, עובדים סוציאליים, אחיות וכל עובדי המערכת, ערכה שכולה בנויה על סרטונים, כשכל סרטון מציג מפגש בין מטפל למטופל שבאים מרקע תרבותי שונה, וחלק מהדברים הקדשנו לחלק של עולים.

<אמה אברבוך: למשל, יש לנו מטופלת מברית המועצות, עולה מברית המועצות, שמגיעה לרופאת משפחה ויש שם איזושהי בעיה גם שפתית וגם תרבותית.

<אמה אברבוך: יש לנו שני סרטונים שמציגים מטופלים ממוצא אתיופי, ששם גם מראים לצוותים איך להשתמש במוקד התרגום ואיך להתייחס, בהתחשב בבעיות הגירה וכל הקשיים שקשורים להגירה.

<אמה אברבוך: ערכת ההדרכה הזו עכשיו נמצאת בשימוש קופות חולים, בתי חולים ולשכות הבריאות.

<אמה אברבוך: נעשות הדרכות בכל הארץ, עברו כבר בערך אלפיים איש הדרכות וזה אמור להתפרסם בכל המערכת.

<אמה אברבוך: מעבר לזה אנחנו בונים לומדה, לומדה ממוחשבת, שנועדה לאנשי צוות, גם, מכל מיני סוגים, ללמד אותם איך לעבוד עם אוכלוסיות שונות כולל עולים.

<אמה אברבוך: שם יש חומרים על הגירה, על עלייה, על קשיים, על שפה וכל הדברים האלה, כך שכל איש צוות יוכל ללמוד את זה, ממש יצירות מול המחשב.

<אמה אברבוך: דבר נוסף ואחרון, השנה אנחנו מתכננים לעשות בקרה בקהילה.

<אמה אברבוך: בקרה בקופות חולים וגם במחלקות אישפוז, בקרה בתחום הנגשה תרבותית, עם דגש על מתן שרות לעולים.

<אמה אברבוך: זה קשור גם להחלטת הממשלה 709 בנושא של יוצאי אתיופיה, וזה גם קשור לצורך לבדוק עד כמה המערכת אכן עומדת בדרישות, בסטנדרטים של מתן שרות בשפות שונות.

<אמה אברבוך: קיבלנו לצורך זה תקציב מסוים והשנה אנחנו רוצים לצאת עם בקרה ועם דגש על מרפאות ושרותי בריאות שנותנים שרות לעולים.

<אמה אברבוך: אנחנו נבדוק גם את הנושא השפתי, התרבותי וגם את הנושא הסוציאלי, כמו השאלה האם יש עובד סוציאלי שדובר שפות.

<אמה אברבוך: אנחנו מנסים לבנות משהו הוליסטי שיכול לשקף את איכות השרות שניתן לעולים חדשים.

אברהם נגוסה: כל מה שאמרת לנו, איפה הפעילות - - -

<אמה אברבוך: הפעילות?

אברהם נגוסה: כל מה שאמרת, מתכוונים לעשות, מתכננים לעשות?

<אמה אברבוך: תיכף אני אגיד לך.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לראות איפה אתם פועלים, כמה עולים משתתפים בזה?

אברהם נגוסה: מה התוצאה?

אברהם נגוסה: איך אתם התרשמתם מהפעילות?

אברהם נגוסה: תעדכנו אותנו.

<אמה אברבוך: הפעילות הזאת היא קודם כל מקוונת, כמו שאמרתי, ערכת הדרכה ולומדה.

<אמה אברבוך: הפעילות הזו מכֻוונת לאנשי צוות, היא לא מכוונת לציבור העולים, היא מכוונת לאנשים שעובדים עם עולים.

<אמה אברבוך: חשוב מאוד להכשיר אותם, שהם יידעו לתת שירות מותאם מכל הבחינות, אז הפעילות הזאת, מה שאמרתי, ערכת הדרכה, כבר יש 2,000 אנשי צוות שעברו הדרכה בנושאים האלה, השנה אמורים לעבור עוד 2,300 איש.

<אמה אברבוך: אנחנו גם ביקשנו מארגוני בריאות לשלוח לנו תכניות על כמה הדרכות הם עומדים לעשות בבתי החולים ובקופות החולים, קיבלנו פניות וזה משהו שבעצם מתבצע יום יום.

<אמה אברבוך: אנחנו מקפידים שכל הארגונים יעשו הדרכות לפחות פעם בחודש לצוותים רפואיים או סיעודיים, אז כך שזה דבר, כמו שאמרתי, שהולך ומתקדם.

<אמה אברבוך: יש עשייה של לומדה, שנמצאת בפיתוח, עכשיו יש חברה חיצונית שעובדת על פיתוח לומדה בימים אלה, ואנחנו מתכוונים בעוד ארבעה חמישה חודשים, לסיים ואז להוציא אותה לכלל עובדי מערכת הבריאות.

<אמה אברבוך: אפילו יכול להיות שנחייב עובדים חדשים ללמוד אותה.

אברהם נגוסה: מתי להערכתך הלומדה - - -

<אמה אברבוך: משהו כמו חמישה, ששה חודשים.

<אמה אברבוך: יש לנו לוחות זמנים מול החברה שאנחנו שכרנו את השירותים שלה ואנחנו מניחים שבעוד חמישה, ששה חודשים אנחנו אמורים לסיים לעבוד על הלומדה והיא תהיה כבר מוכנה לשימוש על ידי ארגוני בריאות.

<אמה אברבוך: אנחנו בעצם מפיצים אותה לכל המערכת.

<אמה אברבוך: לגבי בקרות, יש לנו לוח זמנים.

<אמה אברבוך: אנחנו עכשיו נמצאים בתהליך של איתור בקר שיעשה את הבקרות ועד סוף השנה הבקר הזה אמור להגיש לנו, לתחום צמצום פערים במשרד הבריאות, דוח, על מצב השרות במרפאות ועל מתן שרות לעולים בשירותי בריאות, על סמך הבקרות שהוא יעשה.

<יובל כהן: זה מאוד יפה, אבל האם יש מענה לטרום עלייה?

<יובל כהן: לזה לא התייחסת.

<יובל כהן: זאת אומרת, אם אנחנו מכשירים יותר טוב את אנשי המקצוע זה מצוין, אבל אנחנו רוצים לתת את הכלים לעולים לפני שהם יגיעו, כדי לדעת במה לבחור.

<אמה אברבוך: אז אני אגיד אמת, אנחנו היינו ממוקדים עד היום, לפחות, אני אומרת, כמשרד הבריאות – חוק צמצום פערים ושירות תרבותי, התמקדנו מאוד בנושא של האוכלוסייה שכבר נמצאת בארץ אבל, תרגום של חומרים נועד לשרת גם את האוכלוסייה שנמצאת בחו"ל.

<אמה אברבוך: עולה חדש, מישהו שמתכוון להגיע לארץ והוא רוצה לקבל יותר מידע, אז יש לו המון, אני אומרת באמת, המון מידע באתר של משרד הבריאות, באתרים של קופות החולים, יש גם דרך כל מיני עמותות אבל אנחנו לא מדברים על זה.

<אמה אברבוך: מה שאין עדיין ונמצא בתהליך, זה תרגום של אתר שהוא אתר ענק, כבד, "כל הבריאות" שבאמת אפשר לראות שם את כל הזכויות במערכת הבריאות, עם השוואה לפי קופות חולים.

<יובל כהן: אנחנו מסתכלים על זה עכשיו אבל באמת אין לזה תרגום נכון להיום.

<אמה אברבוך: על זה הייתה שיחה אישית עם מישהי שאחראית על זה, צריך לומר שאתר הזה הוא דבר חדש, גם בעברית הוא הופיע לאחרונה ועדיין לא הופץ במערכת, ושאלתי מהן הכַּוונות, כי דבר כזה חשוב מאוד שיהיה בשפות, זה באמת יכול לשרת גם את אלה שנמצאים, גם את העולים החדשים וגם את הוותיקים שנמצאים פה וגם בחו"ל, והאחראית אמרה שיש להם תכנית לתרגם.

<אמה אברבוך: אני באותו מפגש במקרה - - -

<אייל חסידים: אני לא יודע להגיד, אני יודע שמדובר - - -

<אמה אברבוך: אנחנו רק עכשיו סיימנו את העבודה בעברית, אני חושבת שגם הציבור דובר העברית לא מודע לאתר הזה אבל, יש בהחלט הבנה שצריך לתרגם אותו לשפות.

<רונן פוקסמן: רק מילה בעניין התרגום, סליחה, כבוד היושב ראש, באמת, זה אתר טוב, אני בתור דובר עברית ומבוטח לא ידעתי עליו לפני כן, לפני שהתחלתי קצת לעסוק בזה, אבל, אני חושב שלתרגם אותו לשפה as is בלי לעשות את ההתאמה התרבותית שעליה את אמונה, זה יהיה איזשהו פיספוס, כי אם אני רואה ועשיתי השוואה בין ארבעה סוגי ביטוחים, אז מי שלא יודע מה זה, זה לא יעזור לו כלום אם רק עכשיו הוא יבין את המלים.

<רונן פוקסמן: המתרגם חייב להבין את הרקע התרבותי והרקע המערכתי שעליו זה יושב.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לעבור לדוברים אחרים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חוליו, בבקשה.

<חוליו בורמן: תודה רבה.

<חוליו בורמן: אני משנת 98' מנהל עמותה של חולי מחלות כבד.

<חוליו בורמן: יש בעמותה יותר מ-6,000 איש, יותר מחצי מהם חולים - - - שזו מחלה הפטיטיס סי והיא שכיחה - - - ברית המועצות.

<חוליו בורמן: במשך כל השנים האלה הפעלנו קו פתוח בשפה הרוסית וידוע לי שיש בקופות ובמשרד הבריאות אינפורמציה בכמה שפות.

<חוליו בורמן: הבעיה היא שהעולים לא כל כך יודעים איך להגיע למקומות האלה.

<חוליו בורמן: אולי חסרה לנו פה קצת תקשורת שתכוון אותם להגיע.

<חוליו בורמן: אנחנו בעצמנו נותנים יעוץ בשפות רוסית, ספרדית, אנגלית וצרפתית, עם הרבה מידע על זכויות החולה והרבה על עניינים של הצטרפות לאיזו קופה וכו'.

<חוליו בורמן: אני כן חושב שצריך לשפר את המצב, כי יש הרבה הרבה מידע אבל הוא לא ברור לעולים.

<חוליו בורמן: בכל זאת, יש אנשים שגרים פה בארץ הרבה שנים ועדיין, לא מדברים כל כך טוב עברית.

<חוליו בורמן: אנחנו עושים ימי עיון לחולים בשפות שונות ואני רואה אנשים שבאים והם כבר הרבה שנים בארץ.

<חוליו בורמן: עוד משהו קטן, תוספת, חברים בארץ, יש שתי מחלות מדבקות – הפטיטיס סי והפטיטיס בי, שעולים חדשים מרוסיה באים איתן עם שכיחות גבוהה ואם היינו יכולים לעשות בדיקה – הם עושים בדיקות רפואיות כשהם מגיעים לארץ אבל, בדיקה נוספת להפטיטיס סי, בדיקת נוגדנים עולה רק 30 שקל, הייתה יכולה לעזור למערכת לחסוך הרבה כסף וזה לגבי האוכלוסייה הרוסית.

<חוליו בורמן: לגבי האוכלוסייה האתיופית, יש להם שכיחות גבוהה של הפטיטיס בי וגם בדיקה פשוטה יכולה להציל חיים ולמנוע הוצאות מאוד גדולות.

<חוליו בורמן: לשתי המחלות האלו יש טיפולים בסל הבריאות ולכן אם היו יכולים לעשות את זה בכניסה לארץ היינו יכולים לחסוך הרבה כסף ולהציל הרבה חיים.

<חוליו בורמן: תודה רבה, בהזדמנות - - - קורקטי, כי אני צריך ללכת, תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה, תודה.

אברהם נגוסה: האם את ממהרת?

אברהם נגוסה: אני שמרתי אותך ליותר מאוחר, בסדר?

<שרה כהן: אין בעיה.

אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל לשמוע את נציגי קופות החולים שנמצאים פה.

אברהם נגוסה: אנחנו, ב-9 לדצמבר 2015, לאחר שקיימנו דיון פה בוועדה, כתבנו מכתב למנכלים של ארבעת קופות החולים וגם למשרד הבריאות, בו ביקשנו, נושא הדיון היה בעניין טיפול נפשי לעולים, לאור הרפורמה החדשה, ואז אנחנו פנינו שם בכתב, גם למשרד הבריאות ולקופות החולים, כדי לגייס לאלתר מטפלים דוברי השפות אמהרית, צרפתית ורוסית, שאלה שמדברים אותן הם רגישי-תרבות, ולאפשר לרופאים ולמטפלים, כלומר, שגם אם אין אז שיהיו מתורגמנים, שהם יכולים לגשר בין הרופא לבין העולים החדשים, אז אני רוצה את התייחסותכם.

אברהם נגוסה: האם זה נעשה?

אברהם נגוסה: אני ציינתי את התאריך שבו קיימנו את הדיון ושפנינו.

אברהם נגוסה: אנחנו באותו היום פנינו, שלחנו את המכתב ב- 9 לדצמבר 2015.

אברהם נגוסה: לכן, אני מבקש שכל נציג של קופת חולים יתייחס למציאות הזו.

אברהם נגוסה: אני פונה לקופת החולים "מאוחדת", בבקשה.

<דנה גורדון שושני: רק להציג את עצמכם לפרוטוקול בבקשה.

<רון שולויס: כן, רון שולְוַיְס, ראש אגף שירות ושיווק.

<רון שולויס: לעניין המכתב, המכתב אכן נתקבל, הנושא בעבודה, תהליך כזה של כינוס דוברי שפות הוא משהו שלוקח זמן.

<רון שולויס: את המספרים המדויקים אין לי לומר פה, אבל הוא אכן על סדר היום ויש כוונה להתאים את זה.

<רון שולויס: יש פילוחים, אני לא יודע לפרט נקודתית אם בשכונה הזו או בעיר הזו הצלחנו לגייס דובר צרפתית או דובר אמהרית אבל, יש בהחלט התייחסות לזה וזה נמצא על סדר היום.

אברהם נגוסה: מה זו "התייחסות"?

אברהם נגוסה: אם קראתם את המכתב ושמתם אותו על השולחן או מתחת לשולחן, זו לא התייחסות.

אברהם נגוסה: אני רוצה התייחסות מעשית, כמה עובדים לקחתם ויש באופן מעשי?

<רון שולויס: מספרית אני לא יודע לענות לך.

אברהם נגוסה: אין לך, או.

אברהם נגוסה: קיי.

<רון שולויס: אני רוצה ברשותך, להתייחס לדברים שנאמרו פה בדיון בשני היבטים.

<רון שולויס: אחד לעניין ההשוואה ויכולת העולים להשוות, לא נעים להגיד אבל צריך לשים את זה על השולחן, בסופו של דבר שירותי הקופות הם בסך הכול דומים.

<רון שולויס: גם ההבדלים בין שירותי הבריאות הנוספים, הביטוחים המשלימים, שיש הבדלים בין קופה לקופה, אז לאחת יש הבדל בנקודה כזו והשנייה יש לה יתרון כזה אבל בסופו של דבר, חלק משמעותי מאוד מהשירותים, הם שירותים מסל הבריאות שהם זהים בכל קופת חולים.

<רון שולויס: ולכן, היכולת להשוות – או החשיבות של אתר השוואה – בעיניי היא פחותה, אני חייב לציין ושוב, כי אין מקום שבו מסבירים איך עובדת המערכת, אנחנו רואים את זה עם עולים כל יום.

<רון שולויס: מגיעים עולים מצרפת, המערכת עובדת בצרפת בצורה מסויימת, זמן האוריינטציה שלהם עד שהם מבינים איך עובדת המערכת בארץ הוא ארוך מאוד, גם ענייני אדמיניסטרציה בכלל, אנחנו מוצאים את עצמנו עושים כנסים ואירועים והדרכות והסברים לשאלה, איך בכלל עובדים עם המערכת הזאת, בלי קשר אם אתה לקוח של "מאוחדת" או של קופה אחרת.

<רון שולויס: עולים מאוקראינה עכשיו שמגיעים הרבה, גם שם אתה רואה חוסר הבנה מוחלט לאיך עובדת מערכת בריאות, והוא שונה לגמרי ממה שיודעים העולים מצרפת, כי הם באו מעולם אחר ולכן, בעיניי, אם רוצים לשים את הדגש הנכון אז הדגש הוא על הסבר לשאלה איך עובדת המערכת ופחות על השוואה בין הקופות, כי ההבדלים הם לא כאלה גדולים.

אברהם נגוסה: תראה, אל תנסה 'לסובב' אותנו.

<רון שולויס: מה זאת אומרת?

אברהם נגוסה: לא, לא, אני אומר לך ישר, אנחנו לא מדברים פה על השוואה שבין קופות החולים, זה לא התחום.

אברהם נגוסה: האם – לא משנה מה אתה נותן, האם לְמה שאתה נותן אתה פירסמת באתר של קופת חולים "מאוחדת" את המידע שאתם נותנים בשפות של העולים?

אברהם נגוסה: זה מה שאני רוצה לדעת.

אברהם נגוסה: האם אתם תרגמתם את מה שכתוב בעברית שתהיה לו הנגשה לעולים חדשים?

אברהם נגוסה: זו הנקודה שמעניינת אותנו.

<רון שולויס: אנחנו ענינו גם בפנייה שפניתם, האתר שלנו מתורגם בענייני הליבה.

<רון שולויס: לא מתורגם במלואו אבל ענייני הליבה וצרכי הליבה מתורגמים לשפות, ועולים יכולים לענות.

<רון שולויס: אנחנו מעמידים אנשי קשר לפנייה במייל, כדי לקבל תשובות בכמה שפות ואנחנו עושים את זה יום יום.

<רון שולויס: אנשים שואלים שאלות, מועמדים לעלייה שואלים שאלות ומקבלים תשובות.

<רון שולויס: אנחנו שולחים נציגים לירידים בחו"ל, אורית, שיושבת לשמאלי, חזרה רק אתמול מיריד בצרפת, שני ירידים שהיו בברזיל, במרסיי, בפריז, אנחנו שולחים באופן קבוע אנשים לירידים באוקראינה שמהם עולים עכשיו ואת הדברים האלה ציינו בתשובה שענינו.

<יובל כהן: מי הנציגים שעונים על שאלות טרום עליה ואיפה אפשר לקבל הפרטים?

<רון שולויס: יש מייל, הוא מפורסם גם באתר שלנו, להגיד לך את שמם אני לא יודע, יש מייל, המייל הוא מייל כללי, לא של איש מסוים, מייל כללי ויש מי שמטפל בו, השירות הזה לא תמיד – ואני אומר את זה בכנות, כן?

<רון שולויס: הוא לא תמיד מצליח, לעתים אנחנו חווים קשיים בשפה מסויימת, עובד עזב, החליף, עד שמוצאים עובד אחר, זה משהו שצריך לתחזק אותו ואנחנו נותנים לו תשומת לב.

<יובל כהן: לנו אין מידע כזה.

<רון שולויס: לא יודע, מי זה "אנחנו"?

אברהם נגוסה: בוא, אני רוצה - - -

<קריאה: תגידי לו.

<יובל כהן: על שאלות באנגלית?

<רון שולויס: מי זה "אנחנו"?

<יובל כהן: אני מארגון "נפש בנפש" אבל אני חושבת שבהקשר הזה אני יכולה לדבר בשמם של שלל ארגונים, לפחות מהבדיקה שעשיתי.

<יובל כהן: אנחנו לא מכירים נציגים של הקופה שעונים על שאלות 'טרום עלייה', לא במייל ולא בטלפון.

<יובל כהן: ביקשנו וקיבלנו תשובה - - -

<רון שולויס: גם משרד הקליטה וגם חלק מהארגונים - - - מתייחסים אל קופות חולים כאל גוף מסחרי ולכן, שיתוף הפעולה שאנחנו מקבלים או היכולת לבוא, להשפיע ולהעביר מסרים, היא כמו מגוף מסחרי, כאילו אני חברת סלולאר, חשוב - - -

אברהם נגוסה: לא, לא, לא, בוא, בוא, אני רוצה שתתמקד, אנחנו לא משרד הקליטה, אנחנו במשרד הבריאות, אתה מכיר את חוזר המנכל מ-2011, שמו של החוזר הזה שהועבר אליכם, לכל קופות החולים, אני מניח שאתם מכירים אותו והוא "התאמה והנגשה תרבותית ולשונית של מערכת הבריאות".

אברהם נגוסה: אתם קיבלתם את חוזר המנכל הזה, אנחנו פשוט שואלים שאלה פשוטה: האם על פי החוזר המנכל, אתם הכנתם, עשיתם את המידע נגיש לעולים חדשים?

אברהם נגוסה: בדיוק כמו השם שלו, אז אם עשיתם, תסביר לי, קופת חולים "מאוחדת" ואני אשאל גם את הקופות האחרות, אתה עכשיו קופת חולים "מאוחדת", תסביר לי אם עשית ובכמה שפות עשית?

אברהם נגוסה: ואפשר להגיד גם 'לא עשינו', זו לא בושה.

<רון שולויס: לא ,לא אמרתי "לא עשינו", אמרתי "עשינו" - - -

אברהם נגוסה: כמה עשיתם?

אברהם נגוסה: כמה שפות?

<רון שולויס: באופן חלקי, רגע, אני אומר לך אילו שפות.

<רון שולויס: יש לנו אנגלית, רוסית, צרפתית, ערבית, ספרדית – אלו השפות שהאתר שלנו מתורגם להן, עוד פעם, באופן חלקי.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: את זה יש לכם בקופת חולים "מאוחדת".

<רון שולויס: כן.

אברהם נגוסה: הבנתי, אז לפחות עשיתם משהו.

<רון שולויס: עשינו יותר, גם פירטתי, יש לנו הרבה חומרים מודפסים שאנחנו מחלקים - - -

אברהם נגוסה: בחוזר כתוב גם אמהרית, אז למה לא תרגמתם לאמהרית.

אברהם נגוסה: כתוב פה: עברית, ערבית, רוסית, אמהרית ואנגלית, אז למה?

<רון שולויס: אני לא יודע לענות לך.

אברהם נגוסה: אין לכם - - -

<רון שולויס: על השאלה 'למה' אני לא יודע לענות.

אברהם נגוסה: או.

אברהם נגוסה: קיי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: איזו עוד קופת חולים כאן?

אברהם נגוסה: הציגי את עצמך ואת קופת החולים.

<פטרישיה צימרמן: קופת חולים "כללית", פטרישיה צימרמן, מנהלת סיעוד של מחוז שרון-שומרון.

<פטרישיה צימרמן: אני אומַר שקודם כל, מבחינת האתר, יש לנו אתר שמתורגם לאנגלית, רוסית, צרפתית, ספרדית ופורטוגזית, שגם מדבר על הליבה אבל, מעבר לזה, יש גם מילון של מושגים בסיסיים בנושא בריאות, על מנת לעזור לעולים, הסבר כמובן על סל הבריאות, איך נרשמים לקופות, כל הנושא של רופא יועץ למשל, איך בכלל מגיעים לרופא יועץ, לבתי מרקחת וגם חומר על קידום בריאות.

<פטרישיה צימרמן: אני אומַר בלי קשר, שכל החומר של קידום בריאות, הרבה פעמים מתורגם לשפות נוספות כמו רוסית ואמהרית.

<פטרישיה צימרמן: בנוסף - - -

אברהם נגוסה: גם כן?

<פטרישיה צימרמן: סליחה?

אברהם נגוסה: תורגם?

<פטרישיה צימרמן: כן, כן, בהחלט.

<פטרישיה צימרמן: זה תורגם וזה נמצא גם במרפאות שלנו, עבור העולים שנמצאים בארץ.

<פטרישיה צימרמן: יש לנו שירות מונגש קודם כל על פי הנוהל של משרד הבריאות, כמובן, אנחנו גם נבדקים על זה, יש לנו הרצאות גם - - -

אברהם נגוסה: לפי הבדיקות שלנו זה לא כל כך דבר מעשי אבל, נשמע גם את ארגוני העולים.

<פטרישיה צימרמן: למה?

אברהם נגוסה: תתייחסי גם לטרום עלייה ואז אני רוצה לבדוק עם העולים.

אברהם נגוסה: אם כך, אם קיים, אז למה ארגוני העולים פנו אלינו כאילו שזה לא קיים?

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת את האמת.

<פטרישיה צימרמן: לגבי 'טרום עליה', קודם כל, למרות שלא ציינת את זה, גם ה"כללית" משתתפת בירידים שנעשים בארצות השונות על ידי משרד הקליטה.

<פטרישיה צימרמן: אנחנו מגיעים לשם, אנחנו בדרך כלל שולחים לשם גם אנשי מקצוע כי אנחנו ראינו, אני בעצמי השתתפתי ביותר מאחד, בצרפת, וראינו שהרבה פעמים השאלות הן באמת שאלות פרקטיות, על תרופות, אילו תרופות וכו' ולכן, הרבה פעמים הנציגים שלנו הם רופאים ואחיות, שיודעים גם פרטנית לענות על השאלות של העולים.

<פטרישיה צימרמן: אנחנו משאירים גם כרטיסי ביקור עם מיילים, על מנת שבהמשך, הם יוכלו להמשיך לשאול שאלות טרום עלייתם ועל כן, אנחנו נותנים בצורה כזאת את השרות מעבר למה שציינתי לגבי האתר.

<פטרישיה צימרמן: יש לנו גם נושא של תעסוקה, אנחנו גם משתתפים בחלק מן הירידים שמדברים על תעסוקה, וגם באתר יש לנו קישור לנושא של תעסוקה, על מנת שבאמת נציע גם עבודה לעולים החדשים בשפות השונות.

<פטרישיה צימרמן: לגבי בריאות הנפש, שזו השאלה הראשונה ששאלת, אז כמובן שהרפורמה היא חדשה וכל הקופות, אני מניחה באותה מידה, מתארגנות.

<פטרישיה צימרמן: אנחנו כרגע נותנים הנגשה גם לשפה הערבית.

<פטרישיה צימרמן: בשפה האמהרית, בכל המרפאות שבהן יש אוכלוסייה אתיופית רבה יש לנו תמיד מענה, או דרך "טנא בריאות" או מגשרת בתוך המרפאה שעוזרת בתרגום, כך שזה עובד גם בנושא של בריאות הנפש.

<פטרישיה צימרמן: יש לציין שהרבה מאוד מהשירות של בריאות הנפש ניתן בתוך מסגרת מרפאות המשפחה ולכן, אנחנו משתמשים באותם שירותים.

<פטרישיה צימרמן: יש לנו מרפאות לעולים ולדוברי צרפתית בכמה ערים מרכזיות ושם, בעצם, יש לנו חוברות עם כל השירותים, כל הרופאים, האחיות וכו' שדוברים צרפתית וגם כמובן בבריאות הנפש, לא שונה, במקום שיש לנו.

<פטרישיה צימרמן: אין ספק שיש עוד עבודה לעשות כי אנחנו עדיין מתארגנים עם העבודה הזו וכמובן עם הנושא של האוכלוסייה הערבית וכו'.

<פטרישיה צימרמן: הנושא של בחירת רופא לפי שפה גם קיים וגם, שוב, אפשר להגיע לזה מתוך האתר ואנשי קשר בתוך האתר, כפי שנציג קופת חולים "מאוחדת" דיבר קודם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: איזו עוד קופת חולים יש פה?

<רבקה כהן: "מכבי".

אברהם נגוסה: "מכבי", בבקשה.

<רבקה כהן: שלום לכולם, תודה ליושב ראש, תודה ל"נפש בנפש" ששמו לנו מראה מול הפנים וזה מאוד מאוד חשוב לדיון.

<רבקה כהן: אני אחלק את התשובה לשני חלקים, האחד, טרום עלייה ואחד אחרי עליה - - -

<דנה גורדון שושני: מה שמך?

<רבקה כהן: רבקה כהן, מנהלת מרחב באשדוד.

<רבקה כהן: לגבי טרום עליה שלחנו משלחת לצרפת, שהייתי חלק ממנה.

<רבקה כהן: כמו חֲברתי ב"כללית" אנחנו שולחים רופאים, אחיות, רוקחים – אנשי מקצוע שנותנים מענה לשאלות של עולים בטרם העלייה שלהם.

<רבקה כהן: כמו כן חולקו כרטיסי ביקור עם הטלפונים האישיים שלנו, שיוכלו לפנות אלינו ונוכל לתת להם מענה.

<רבקה כהן: אני יכולה להגיד שעד היום אני מקבלת טלפונים ורק בשבוע שעבר קיבלתי טלפון מרופאים, שעושים עלייה באוגוסט והיו בחופשת - - - באשדוד וביקשו להיפגש כדי לדון על כל הדברים, זה מאוד מאוד חשוב.

<רבקה כהן: לאחר העלייה אנחנו קולטים את העולים ועושים להם ערבי בריאות.

<רבקה כהן: מסבירים להם את המושגים הבסיסיים כי להם כל הדברים הם שונים, המושגים, התהליכים השונים, אנחנו מסבירים גם בשיחות אישיות וגם בקבוצות.

<רבקה כהן: מעבר לזה אנחנו מנגישים את המידע בחוברות כפי ששאלת, עם מידע מאוד בסיסי, של מושגים ותהליכים, כי את כל המידע אי אפשר לתת אבל, הכול נמצא בחוברות שמונגשות לשפה שלהם.

<רבקה כהן: אנחנו משתמשים המון במתורגמנות הטלפונית של משרד הבריאות, שזה כלי מצוין שנגיש ברוסית, באמהרית, בצרפתית וערבית, גם בבריאות הנפש וגם בשאר המקצועות.

<רבקה כהן: אני יכולה להגיד שבמרחב שלי יש שני מרכזים של בריאות הנפש, למבוגרים ולילדים ואנחנו עושים המון מאמצים כדי לקלוט מטפלים בשפות שונות.

<רבקה כהן: יש גם ככה קושי לקלוט בשפה העברית, אז בשפות שנות זה באמת לוקסוס, אבל אנחנו בכל זאת נקלוט כבר בחודש הקרוב דוברת צרפתית ויש לנו כבר דוברת ספרדית אצל מרפאת הילדים.

<רבקה כהן: זה הכול בנושא הצרפתית.

<רבקה כהן: אם יהיו שאלות אני - - - וחברתי כאן בנושא של ספרדית ועלייה מברזיל.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ליליאן בלום: שמי דר' לילי בלום, אני מומחית ברפואת משפחה ומנהלת רפואית של אזור הצפון ב"מכבי", אני פה כדי לדבר על העלייה מברזיל, שלא כל כך דיברו עליה בעבר ועכשיו, בשנתיים האחרונות יש עלייה במספר העולים.

אברהם נגוסה: לא מזמן קיימנו דיון בפעם הראשונה.

<ליליאן בלום: נכון, בפעם הראשונה, אני הרבה פעמים שומעת שאנשים לא יודעים, "באמת, עולים מברזיל?

<ליליאן בלום: " כן, יש עלייה מברזיל, יש 12,000 עולים מברזיל שכבר נמצאים בארץ ובברזיל עצמה יש 112,000 יהודים, פוטנציאל גדול לעלייה.

<ליליאן בלום: בשנה האחרונה כבר עלו 460, השנה יש צפי של 700, אתמול נחתו במטוס אחד 36 עולים.

<ליליאן בלום: הנושא של הנגשת המידע לגבי מערכת הבריאות בברזיל חשוב במיוחד, מכיוון שמדובר עכשיו בעלייה בגלל מצוקה כלכלית וחוסר יציבות שלטונית קשה מאוד.

<ליליאן בלום: בעצם, הרבה מהיהודים מברזיל הם ממעמד הביניים ובשנים האחרונות מצאו את עצמם לא יכולים לשמור על רמת החיים שהם היו רגילים אליה.

<ליליאן בלום: בברזיל, כל מערכות החינוך והבריאות, כולן פרטיות ולכן ההוצאות מאוד מאוד גבוהות על שני הדברים האלה.

<ליליאן בלום: לכן הם מאוד מאוד רוצים לדעת מה קורה עם מערכת הבריאות בארץ.

<ליליאן בלום: אין להם מושג מהי מערכת בריאות ציבורית, אין מידע זמין בנושא בפורטוגזית, הם שומעים מהעולים שכבר באו ולפעמים, מכיוון שאין להם הרבה מידע והם לא באים מוכנים, הרושם שהם מקבלים כשהם באים לפה הוא שזו מערכת שאולי היא לא יעילה, אולי מערכת לא מספיק טובה, כשאנחנו יודעים שזה לא נכון כי יש לנו את אחת ממערכות הבריאות הציבוריות הטובות בעולם.

<ליליאן בלום: לכן, מאוד חשוב להנגיש את המידע לברזילאים וזו הזדמנות עכשיו, שהם יבואו אלינו ולא יברחו לנו לארצות הברית ולמדינות אחרות.

<ליליאן בלום: זו אוכלוסייה משכילה, לא יודעת אנגלית ולא יודעת כמובן עברית ולכן - - -

<קריאה: ולא ספרדית.

<ליליאן בלום: ולא ספרדית, זה חשוב להדגיש, בברזיל מדברים פורטוגזית.

<ליליאן בלום: מה אני עושה?

<ליליאן בלום: אני עובדת בכמה מישורים.

<ליליאן בלום: האחד, כמובן במרפאה כרופאת משפחה אני מקבלת את האוכלוסייה אליי, אני עובדת בשיתוף עם ארגון עולי ברזיל "בית ברזיל" ובעצם, אני מהווה כתובת לשאלות של עולים, דרך מייל, לפעמים גם דרך הטלפון, זה ברמה פרטית מה שאני עושה.

<ליליאן בלום: בנוסף, בתוך הקופה, אני עכשיו מקימה צוות של דוברי פורטוגזית שהם בעצם יהיו אנשים שאפשר לפנות אליהם, כי אני חושבת שזה מאוד חשוב גם לתרגם חומרים, חומרים בתוך אתרים זה מאוד חשוב, אני רואה שב"כללית" יש אתר בפורטוגזית אבל, כשעושים את הקישור אז מגיעים לאתר בעברית.

<ליליאן בלום: זאת אומרת, העולה יכול - - -

אברהם נגוסה: לכמה שפות קופת חולים "מכבי" תירגמה?

<ליליאן בלום: לשפות עכשיו - - -

אברהם נגוסה: לכמה תרגמתם?

<רבקה כהן: האתר של "מכבי" נותן מענה בעברית ובאנגלית, אנחנו עובדים על תרגום לשפות ערבית, רוסית וצרפתית, שאמור לעלות לאוויר ב-2017.

אברהם נגוסה: מה עם רוסית ואמהרית?

<רבקה כהן: רוסית בפנים, אמהרית טרם.

<ליליאן בלום: בנוסף, לגבי העולים - - -

אברהם נגוסה: כנראה שאין מספיק דוברי אמהרית, כנראה, כי אני רואה שכל קופות החולים לא משיגים.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ליליאן בלום: אני רק אציין מה שעוד עושים, עושים ערב הסברה, אנחנו ניתן הרצאה בדיוק בנושא של מערכת הבריאות, ולמרות ש"מכבי" תיתן את זה, אנחנו נציג את כל מערכת הבריאות בפורטוגזית, זה יעלה לאתר של עולי ברזיל וזה יהיה פתוח לעולים שמתעניינים טרם עלייה.

<ליליאן בלום: כמובן שעכשיו אנחנו בתהליך של תרגום של דפי מידע, אני כבר בתהליך עם הצוות שאחראי ואני מקווה שנצליח להביא עוד עולים, זו מטרה שלנו.

אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו רוצים ומצפים אבל, אם אנחנו לא מקבלים אותם טוב ואנחנו לא מטפלים בהם ואנחנו לא עוזרים, אז גם אלה שהגיעו חוזרים.

<ליליאן בלום: אין ספק.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שיש אנשים שחוזרים, לפחות מצרפת.

<ליליאן בלום: אדם שלא יכול לקבל שירות בשפה שלו, מרגיש שהוא לא רצוי.

<ליליאן בלום: אם - - - מידע בשפה שלו, כל העולים, בוודאי הברזילאים מרגישים את זה ולכן אנחנו עובדים - - -

אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו רוצים למנוע, שהעולים חוזרים הביתה לארץ המוצא, שם הוא ירגיש שזה כמו בבית.

אברהם נגוסה: אם אנחנו לא ניתן להם להרגיש שהם חזרו לבית שלהם ושזה הבית שלהם אז אנחנו מפספסים את המטרה.

אברהם נגוסה: הם ירגישו שאף אחד לא רוצה אתם פה ויחזרו וזה מה שאנחנו רוצים למנוע.

אברהם נגוסה: השאלות שאני שואל אתכם, אין לי נגדכם, ואל תיקחו את זה באופן אישי, אני פשוט מתוסכל.

אברהם נגוסה: ממה אני מתוסכל?

אברהם נגוסה: אני קיימתי הרבה דיונים במשך השנה ואני לא רואה התקדמות, אלה אותם דברים שחוזרים ומעכשיו, אנחנו נשנה את שיטת העבודה שלנו ואנחנו לא נצפה שאתם תדווחו לנו, אנחנו 'ניכנס לבית שלכם' ונוציא את העובדות, זה מה שאנחנו נעשה.

אברהם נגוסה: עוד קופת חולים?

<רבקה כהן: אפשר לשאול שאלה?

אברהם נגוסה: כן.

<רבקה כהן: נאמר כאן שלא קל להגיע לעובדי "מכבי" שנותנים מידע בשפות השונות.

<רבקה כהן: ב"מכבי" בכל מחוז יש עובדים שבמסגרת העבודה שלהם ובנוסף לעבודה שלהם, הם נותנים מענה לשאלות השונות.

<רבקה כהן: אם לא הצלחתם להגיע לשם אנחנו נרצה לשמוע איפה חיפשתם כדי שנדע להנגיש את המידע הזה יותר טוב.

אברהם נגוסה: זה לא הכיוון.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים גם שיהיה מידע בלי שבן אדם צריך להגיע אליכם פיזית.

אברהם נגוסה: כשהוא חולה אז הוא מגיע אליכם פיזית אבל למידע, או שאתם צריכים לעשות את זה באתר שלכם או שאתם צריכים לחלק חוברות ואלה דברים שהם אל"ף בי"ת, הוא לא צריך לבוא אליכם פיזית, אנשים עובדים, הם לא יבואו מצרפת קודם כל לבוא לברר פה בקופת חולים, אחר כך לחזור ואחר כך לקבל החלטה.

אברהם נגוסה: הוא רוצה לקבל החלטה כשהוא נמצא בפריז, להיכנס לאינטרנט, לראות את המידע על מה שיש לו, בסך הכול כדי לבחור.

אברהם נגוסה: אני מסכים אתך, זה מבחינת ההשפעה זה כמעט אותו דבר אבל, בואו, אז אולי - - - ביחד ותהיה קופת חולים אחת, אבל אם אתם קיימים, ארבע קופות החולים או יותר, אז שתהיה זכות בחירה לעולה חדש.

<רון שולויס: האם אני יכול להתייחס רגע?

אברהם נגוסה: כן.

<רון שולויס: אמר ידידי מ"נפש בנפש" משהו מאוד נכון, שבסופו של דבר הבחירה היא גיאוגרפית.

<רון שולויס: מי שבא לגור בנצרת עלית יקבל החלטה אחרת ממי שבא לגור באשדוד, כי בנצרת עלית יש קופה אחת שחזקה ובאשדוד יש קופה אחרת שחזקה.

<רון שולויס: עצם ההנגשה שלנו - - -

אברהם נגוסה: אחד השיקולים לדעתי, זה לא רק השיקול - - -

<רון שולויס: הוא לא יבחר איפה לגור לפי קופת החולים, הוא יבחר את קופת החולים לפי איפה שהוא גר.

<רון שולויס: קודם כל הוא בוחר איפה הוא רוצה לגור ולפי זה הוא יבחר ולכן, גם אם אתר "כל הבריאות" של משרד הבריאות שהוא באמת אתר מצוין, יתורגם, המידע בו הוא מידע ארצי, בסוף אני צריך לדעת, כשאני עובר לאשדוד, אם יש לי רופא ילדים טוב ב"מאוחדת" או אין לי רופא ילדים טוב ב"מאוחדת" באשדוד, אם יש לי מרפאה קרובה למקום שאני הולך לגור בו או אין לי וההשוואה היא גיאוגרפית, לכן אני חושב שאתרי האינטרנט של הקופות, מפורטים ככל שיהיו, לא יתנו לאדם שרוצה את התשובה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לך, פה יש את העניין – אני לא רוצה לנקוט במלים יותר מדי חריפות, אבל יש פה ענין של אוזלת יד של משרד הבריאות כמפקח, כמתכלל בתחום הבריאות במדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אם מוציאים חוזר מנכל ב-2011 ולא מפקחים על זה שקופות החולים עושות את כל שצריך לפי חוזר המנכל, אז משרד הבריאות צריך לבוא להעניש את אותן קופת החולים שלא מקיימות את חוזר המנכל.

אברהם נגוסה: היה צריך לעשות את זה וזה לא נעשה.

<אייל חסידים: אם אפשר בהקשר הזה, משרד הבריאות עורך בקרות שוטפות בקופות, פיזית, במרפאות עצמן ואחד הפקטורים המשמעותיים בציון של הבקרה הוא ההנגשה השפתית של המרפאה.

<אייל חסידים: אתה צודק עם מה שאמרת קודם שלפעמים גם מהבית זה צריך להיות מונגש עוד לפני שהוא יגיע פיזית למרפאה, אבל אם נניח, הרי אתה העלית את הנושא של האמהרית, אז - - -

אברהם נגוסה: אני לא כתבתי, המנכל כתב.

<אייל חסידים: אז אני אומר, אנחנו בודקים את הדברים האלה, למשל סל השירותים, בתי המרקחת, כל המידע שקיים במרפאה תל אביב רק בשפה העברית, אז במרפאה שתהיה ביד אליהו לדוגמה, הוא יהיה גם באמהרית.

<אייל חסידים: במרפאה בכפר כזה או אחר זה הוא יהיה בערבית או ברוסית.

<אייל חסידים: אלה דברים שאנחנו בודקים אותם וגם מעירים עליהם ואלה דברים שמתוקנים.

<אייל חסידים: אז ההצגה כאילו שיש חוזר - - -

אברהם נגוסה: אני אתן לכם עוד שלושה חודשים, אנחנו ניפגש בעוד שלושה חודשים אני אשמח לדעת אם כל הדברים האלה נעשו לפי החוזר.

אברהם נגוסה: אני לא דורש יותר, אלא מה שבחוזר המנכל, לפי חוזר המנכל, פשוט לקיים כלשונה את ההודעה הזו, של חוזר המנכל.

<אייל חסידים: החוזר לא מדבר על ההנגשה של כל סל השירותים פיזית, לתרגום לשפות.

<אייל חסידים: זאת אומרת, לא מחויב שיהיו בכל מרפאה שמונה שפות או לא יודע כמה, שסל השירותים יהיה מתורגם אליהן.

אברהם נגוסה: כך אני מבין את זה כי כל עולה יש לו זכות לקבל את זה.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שבארץ המוצא זה יותר חשוב יותר או פחות, אני אומר שלפחות התרגום לשפות שנכתבו במסמך הזה, יתקיים בכל קופות החולים.

<יובל כהן: ברשותך, אני רק רוצה לבקש - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך שתתייחסי גם לשאלה שלי.

אברהם נגוסה: תראי, שמעת פה, הכול טוב, קופות החולים מתרגמות וכל הדברים האלה, אנחנו רוצים לדעת, האם זו אמת?

אברהם נגוסה: האם בדקתם את זה?

<יובל כהן: אנחנו מאוד עם יד על הדופק.

<יובל כהן: אני כן רוצה להגיד שאני חושבת שהברכה של המפגש הזה היא בראש ובראשונה לפתוח את ערוצי התקשורת, שיכול להיות שהם לא מיטביים ואם באמת יש נציגים בתוך קופות חולים שעונים על שאלות טרום עלייה, למשל, ואנחנו לא יודעים מזה אז אנחנו – אני מדברת בשם כולנו, אנחנו לשירותכם בתור כלי להעביר את המידע לעולים.

<יובל כהן: אני חושבת שאני יכולה לדבר גם בשם הסוכנות.

<יובל כהן: יש לכם נציגים כאלה – אנחנו רוצים להביא את הלקוחות אליכם.

<יובל כהן: אני מדברת גם מבחינה מסחרית וגם מבחינה ציונית אבל, תעמידו את המידע הזה לשירותנו כדי נוכל להעביר אותו הלאה ולהנגיש אותו לעולים.

<יובל כהן: בהקשר הזה אני אומרת – ואני לא אציין פה אילו קופות אבל יש קופות שכן נותנות שירותים טובים בשפות, לפי אזורים גיאוגרפיים, טרום עלייה, אחרי עלייה, זה מאוד שונה בין קופה לקופה, ואני חייבת להגיד שכשעולים שואלים אותנו: האם אוכל לקבל מידע?

<יובל כהן: או: האם אתם יכולים להמליץ?

<יובל כהן: אז ברור שזה חלק מהשיקולים.

<יובל כהן: עולה שרוצה לדעת האם התרופה שלו למחלה כרונית שיש לו, תהיה מכוסה על ידי בטוח מסוים של קופה מסוימת, אנחנו חייבים להגיד: אתה יכול לפנות לקופה הזאת, יהיה לך מענה בשפה ובקופה אחרת יכול להיות שלא יהיה, אז אני פותחת את זה לקופות, ברור שזה מהווה שיקול עיקרי, לפחות ממה שאני יודעת, כי אנשים בוחרים קופה לפי שני מימדים, אל"ף, אזור גיאוגרפים והשירותים הניתנים בו ובי"ת לפי התשובות והמידע שהם יכולים לקבל טרום עלייה בשפה.

אברהם נגוסה: אני גם רוצה לבקש מהארגונים, מארגוני העולים, כמו "נפש בנפש", גם מועצת הארגונים וגם ארגונים אחרים, אני פונה אליכם, מאוד חשובה האבחנה, מאוד חשוב שתציגו לנו את קופת החולים שעושות טוב ואיזו לא, כדי שלא נעשה הכללה וזה מאוד חשוב לנו ללכת אחת אחת.

אברהם נגוסה: גם לדרוש ממשרד הבריאות להפעיל סנקציה על קופות החולים שלא ממלאות את ההוראות של משרד הבריאות.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים את עזרתכם בעניין הזה, שתעזרו לנו ותבדקו את זה.

אברהם נגוסה: אם קופת חולים עושה כמו שצריך, אז אנחנו ניתן לה פרס, פה בכנסת, ומי שלא – תקבל גם סנקציה.

אברהם נגוסה: כך אנחנו יכולים להתקדם.

אברהם נגוסה: למסמס את הכול ביחד, זה לא הולך לכן, אני פונה אליכם, ארגוני העולים.

אברהם נגוסה: אדוני, קודם כל, מה אתה מציג?

<גיל גילמן: אני מהסוכנות היהודית.

אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, או.

אברהם נגוסה: קיי.

<גיל גילמן: גיל גילמן מהסוכנות היהודית.

<גיל גילמן: אני חוזר ומזכיר, אנחנו רואים שלרוב, העולים כן בוחרים לפי גיאוגרפיה, אני באופן אישי פעיל בכמה פורומים חברתיים ואני רואה את סוג השאלות שעולות בפורומים האלה.

<גיל גילמן: שאלה נפוצה היא האם יכולים להמליץ על רופא דובר אנגלית, צרפתית וכו' באזור מסוים.

<גיל גילמן: אנחנו מתברכים בזה שהרפואה היא תחום יהודי קלאסי ולכן, אנחנו רואים שיש לנו הרבה עולים שמייצגים את התחום, ולרוב אין בעיה למצוא רופא או כל מומחה אחר, שמדבר את השפה של העולה.

<גיל גילמן: אנחנו רואים בירידים שאנחנו מארגנים ברחבי העולם, שיש מועמדים שצמאים לקבל את האינפורמציה לגבי השאלה לאיזו קופה להצטרף, ובמידה ומדובר בעולים שיש להם מחלה כרונית, בקרב עולים מבוגרים במיוחד, הם צריכים לקבל את האינפורמציה טרום עליה ואדוני היושב ראש, אתה ציינת שאם הם לא מקבלים אינפורמציה הם יחזרו לארץ המוצא – הם פשוט לא יגיעו, אם הם לא מקבלים את האינפורמציה.

אברהם נגוסה: לא אמרתי 'אם לא יקבלו', אם לא נטפל בהם - - -

<גיל גילמן: כן, בסדר גמור.

אברהם נגוסה: אם לא ירגישו כמו בבית - - -

<גיל גילמן: אז יחזרו אז - - -

אברהם נגוסה: הטיפול הוא לא רק תרגום, יש כל מיני תחומים אחרים, גם תעסוקה, גם חינוך, יש כל מיני ותיכף נלך למשרד הקליטה לעניין הזה.

<גיל גילמן: אבל הטרגדיה היותר גדולה היא שאם הם לא מקבלים את המידע בטרם עלייתם הם פשוט לא יעלו, הם לא יגיעו.

<גיל גילמן: אם הם לא יודעים שהם יקבלו את הטיפול שהם צריכים בארץ והם מקבלים את הטיפול הזה בחוץ לארץ זה פשוט מונע מהם מלעלות על המטוס, במיוחד כאשר מדובר במשהו שכן מקבלים את הטיפול לו, בעיניי זו טרגדיה.

<גיל גילמן: אנחנו יודעים שיש גורמים שאנחנו יכולים לפנות אליהם.

<גיל גילמן: אני מאוד שמח לשמוע היום שיש יותר גורמים ממה שאנחנו ידענו.

<גיל גילמן: אנחנו נשמח מאוד להנגיש את האינפורמציה לעולים ברחבי העולם, ואני גם רוצה לחזור לברך על מה שנאמר על ידי הנציג של "מאוחדת" פה, שההסבר על איך המערכת עובדת הוא מאוד מאוד חשוב והעניין התרבותי פה הוא קריטי.

<גיל גילמן: רונן ידידי מ"נפש בנפש" ציין שהתרבות בין ארצות הברית לבין קנדה היא לא אותו דבר.

<גיל גילמן: אני הייתי עכשיו בסבב ירידים בצפון אמריקה, הנושא של הרפואה היה מאוד מאוד פופולרי אבל, ה nuance בין צפון אמריקה לבין רוב המדינות המפותחות האחרות, הוא מאוד מאוד משמעותי וזה רק מדגיש את הקושי בלהציג את האינפורמציה, כי אנגלית אמריקאית, אנגלית קנדית ואנגלית אוסטרלית הן לא בהכרח אותו הדבר.

<קריאה: שלא לדבר על בריטית.

אברהם נגוסה: טוב, בואו לא נלך עכשיו לעניין השפות, אני חושב שאם נסביר להם בכל שפה שהם מבינים, כמו שאמרת, אז יש גם אוסטרלים שיכולים להסביר באנגלית האוסטרלית ויש גם קנדים שיכולים להסביר, אם אנחנו נדע איך לעשות אז זה לא בעיה, לא חסר.

<גיל גילמן: הכי חשוב הוא שתהיה כתובת שאליה הם יכולים לפנות, שאנחנו נדע ונפרסם בקרב השליחים, בקרב הנציגים.

אברהם נגוסה: אז אני בא לכתובת, הכתובת לעולים טרום עלייה היא הסוכנות היהודית.

<גיל גילמן: בסדר גמור.

אברהם נגוסה: אז בוא, אני אשאל אותך, הסוכנות היהודית, באחריותה להסביר לעולים, לארגן ולעזור לעולים לקדם את התהליך של עלייתם לישראל.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול, הסוכנות – כמה ירידים עשתה בכל העולם?

אברהם נגוסה: תסביר לי, בצרפת, באוקראינה, באמריקה, כמה ירידים עשיתם והזמנתם את נציגי קופת החולים ולקחתם אותם כדי שיסבירו להם?

<גיל גילמן: אנחנו מזמינים תמיד את הנציגים של הקופות - - -

אברהם נגוסה: השנה, כמה אתם - - -

<גיל גילמן: טוב, אני יכול להגיד לגבי מדינות דוברי אנגלית שאיתן אני מתעסק במפורט, התקיים יריד בלונדון, יתקיים יריד בדרום אפריקה, במאי, ואנחנו - - -

אברהם נגוסה: האם נציגי קופות חולים מישראל נסעו אתכם לשם?

<גיל גילמן: ללונדון כן, לדרום אפריקה מוזמנים.

<גיל גילמן: בצפון אמריקה - - -

אברהם נגוסה: מה זה "מוזמנים", האם הוא לא התקיים?

<גיל גילמן: דרום אפריקה עוד לא התקיים, יתקיים במאי.

<גיל גילמן: בצפון אמריקה אנחנו כמובן בשיתוף פעולה עם "נפש בנפש", היו שמונה ירידים עכשיו, נציג של קופת חולים אחת היה והוא לא היה נוכח בכל הירידים כי יש פיצול של המשלחת.

<גיל גילמן: באוסטרליה אנחנו לא מקימים יריד, מבחינת דוברי אנגלית זה הכול בצרפת, כולכם שמעתם, יש נציגים פה שהיו בצרפת, בירידים שהסוכנות מארגנת יחד עם משרד הקליטה וגורמים נוספים, ולדעתי גם הירידים באוקראינה שהוזכרו אלה גם ירידים שהסוכנות היהודית מארגנת, יחד עם משרדי ממשלה.

אברהם נגוסה: כלומר, בנוסף למה שאנחנו דורשים – שזה דרך אתרי האינטרנט של קופות החולים ומערכת הבריאות פה בישראל, אתם גם עושים פיזית, מזמינים את נציגי קופת החולים לארצות מסוימות ואז הם מגיעים ומסבירים לאותם העולים הפוטנציאליים.

<גיל גילמן: נכון, אם כי אנחנו לא מארגנים בכל מקום בעולם כמובן ולא כל מועמד יכול להרשות לעצמו להגיע.

<גיל גילמן: מדובר בצפון אמריקה, בברית המועצות, במקומות שונות ובמרחבים עצומים ויכול לקרות שעולה מועמד לעלייה גר אלפי קילומטרים מהיריד הקרוב אליו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אז אני חוזר למשרד הקליטה, שרה, עכשיו אני שואל אותך, שרה, תעדכני אותנו, כמשרד הקליטה – לגבי הפרדת הרשויות פה בישראל אני עושה פה בכנסת מה שאפשר לעשות אבל, אתם משרד הקליטה, אתם ה'פֶּה' של העולים, גם בתחום העלייה וגם בתחום הקליטה, אז אנחנו שומעים מארגוני העולים, שהעולים, גם אלה שעוד לא עלו, טרום עלייה, וגם אלה שהגיעו לפה, כשאתם יודעים על משרד הבריאות שהתגייס כמשרד הבריאות והוא הוציא את חוזר המנכל, האם אתם, כ'פה' של העולים, כמשרד העלייה והקליטה, האם אתם דאגתם שקופות החולים האלו יקיימו את חוזר המנכל?

אברהם נגוסה: זה אחד.

אברהם נגוסה: שניים, מה רמת שיתוף הפעולה שלכם עם קופות החולים ומשרד הבריאות כדי לקדם את הנושא הזה?

<שרה כהן: שרה כהן, אני מנהלת שרות הרווחה במשרד העלייה והקליטה.

<שרה כהן: אני ארצה להתייחס כמיטב יכולתי לכמה דברים ולהתייחס גם לשאלות שלך.

<שרה כהן: קודם כל מה שאני רוצה לציין הוא שמשרד העלייה והקליטה נכון להיום, מבחינת מתן המידע המרכזי, מוציא כרגע בתחום של הבריאות, שתי חוברות מרכזיות שגם צויינו בסקר של הממ"מ האחת חוברת של "רישום עולים לקופות חולים" שנותנת מידע שהוא מאוד נגיש וידידותי ובשפות שונות, מופיע גם בחוברות שהן חוברות כרוכות ומופצות בשפות שונות וגם באתר האינטרנט של המשרד.

<שרה כהן: יש חוברת נוספת שנקראת "שרותי בריאות" שבעצם שופכת אור על כל מערך שירותי הבריאות במדינת ישראל, אין פה התייחסות שהיא ספציפית לקופות החולים, אני גם שוחחתי על זה עם אידה בן שטרית, שהיא מנהלת את אגף מידע ופרסום אצלנו, המשרד לא יכנס להשוואה בין קופות החולים.

<שרה כהן: מה שחשוב לנו לתת, כמשרד ממשלתי, זה לשפוך אור על האופן שבו מערכת הבריאות פועלת, עם הרבה מאוד מידע משלים, גם בנושא של קבלת שירותים שיכולים להינתן על ידי גופים נוספים וגם שורה ארוכה של כתובות, גם זה מופיע בשפות שונות.

<שרה כהן: החוברות הללו מבחינתנו הן חוברות שאמורות לשרת את הסוכנות היהודית ואת "נפש בנפש" בכל התהליכים שהם מבצעים בחו"ל, אלו חוברות שכל הזמן ניתנות להם והן בעצם הבסיס שאחרי הקריאה בהן, אפשר להעמיק יותר.

<שרה כהן: כשם שגם צויין, יחידת הנתב"ג שלנו, וזה תהליך שנעשה לפני כשש שנים, מאפשרת בעצם רישום מיידי בשדה התעופה.

<שרה כהן: זה גם חוסך את התשלום עבור אגרת הרישום.

<שרה כהן: 'חלק הארי' של העולים, קרוב ל-90% בוחר במהלך הזה, וההנחה שלנו היא שיש לא מעט עולים – כך גם לפחות אנחנו רואים, שכבר מקבלים החלטה שהיא מוקדמת ומגיעים עם איזושהי אמירה לגבי הקופה שהם רוצים לבחור בה.

<שרה כהן: אם יש להם עדיין איזושהי התלבטות או קושי מאפשרים להם עדיין להתקשר לקרובי משפחה ולכל מי שהם מעוניינים, כי בסופו של דבר, ההחלטה על הרישום היא של העולה בלבד.

<שרה כהן: מה שאני רוצה לציין הוא שבשנה האחרונה – וזה כבר מתייחס לשאלה שלך, אנחנו נמצאים בקשר שוטף, גם היחידה שלי, עם האגף לצמצום פערים במשרד הבריאות.

<שרה כהן: אנחנו נתנו לזה בהחלט 'פוש' רציני בעקבות המהלך שהיה לגבי "דרך חדשה", אבל לא רק לגבי "דרך חדשה" אלא גם החלטת הממשלה שהייתה לגבי העלייה מצרפת, שהיא יצרה גם תוספת של מענים במשרד הבריאות לאוכלוסייה של דוברי צרפתית, לדוגמה, במענה "כל הבריאות", שזה מענה טלפוני, ישנם אנשי מקצוע שעונים בשפה הצרפתית וגם מוקד התרגום הטלפוני מגובה באמצעות מתרגמים שהם דוברי השפה הצרפתית.

<שרה כהן: זאת בנוסף לשיחות שכבר קיימות בתוך המערכת.

<שרה כהן: אנחנו משתדלים, גם קיבלנו ממשרד הבריאות תדפיס גדול על כל הפניות שהיו בשנה האחרונה, אני מתרשמת שבסך הכול יש כאן קשב ויש נכונות להתייחס למה שאנחנו מעלים, אם מעלים צרכים שונים או שהמוקד לא נותן את המענה באופן ההולם ביותר.

<שרה כהן: אני רוצה לציין שבשנה האחרונה – וחבל שחוליו הלך, אבל בעקבות הדיון שהיה על הפטיטיס סי ו-בי אנחנו כבר קיבלנו ותירגמנו את כל החומר על הפטיטיס סי ו-בי לשפות העולים הרלבנטיות.

<שרה כהן: התרגום כבר נעשה אצלנו והוחזר חזרה למשרד הבריאות, כדי שהוא יתקף אתו, כי צריך גם איש מקצוע בתחום הרפואה, אחרי שאנחנו מבצעים את התרגום אצלנו, שייתן לזה את התקפות האחרונה שהחומר נכון, זאת אומרת, זה לא רק תרגום שהוא מילולי אלא גם תרגום שמעביר את המסר.

<שרה כהן: לגבי כל הנושא של התרגומים, ברגע שצף ועולה נושא אנחנו משתדלים גם במערכת שלנו, להיות מאוד קשובים ולהתארגן במהירות האפשרית.

<שרה כהן: מה שאני יכולה לציין וששמנו עליו עוד זרקור – לפחות מבחינת עבודת השרות שלי, הוא שעשינו בחודש האחרון אפילו, בלי קשר לישיבה הזאת, אני עצמי נתתי שתי הרצאות, אחת במפגש משותף שנעשה עם אגף הרווחה של הסוכנות היהודית וגורמים נוספים שם, סביב כל הנושא של חסמים ובעיות שאנחנו זיהינו ב"תפרים" שבין המערכות השונות ובין הזכאויות השונות, כולל גם התייחסות למה שקורה כרגע מבחינת המעבר לנושא של הרפורמה בבריאות הנפש.

<שרה כהן: השבוע גם נתתי הרצאה שהיא דומה, ב- global service center של הסוכנות היהודית וניסיתי לחדד גם מעֵבר לנושא של קופות החולים את ההבנה של האחריויות של המערכות השונות ואת ההבנה, לדוגמה, של ההבדל בין זקן תשוש, זקן סיעודי, זקן תשוש- נפש וזקן סיעודי מורכב, כי כל הגדרה כזאת מייצרת עירוב של מערכת אחרת כמו גם סוגי סיוע, זה מאוד סבוך הדברים האלה, וצריך באמת לעשות תהליך כל הזמן של להיות עם האצבע על הדופק, לראות גם את השינויים שמתרחשים.

<שרה כהן: אפילו לא הזכרנו כאן את המקום של המוסד לבטוח לאומי, ככלל, כבסיס, כתנאי הסף לכל מה שקשור לנושא של חוק בטוח בריאות ממלכתי, כי מי שאינו תושב, אפילו לא יכול להיות מכוסה באמצעות החוק ופה, בעצם, זה ה'בונוס' הגדול ביותר של אוכלוסיית העולים שמגיעה לראשונה למדינת ישראל, ויכולה מן היום הראשון שהיא מגיעה, להירשם לקופות החולים ולהיות מכוסה מתוקף החוק וללא תשלום, וזה יכול להיות שנה שלמה.

<שרה כהן: כי מי שבחצי השנה השנייה לדוגמה, עוד לא השתלב בעבודה, עדיין יכול ליהנות מבטוח רפואי ללא תשלום לפרק זמן של שנה שלמה.

<שרה כהן: אני לא יכולה שלא להגיד את מה שאני כמעט בכל דיון מציינת ולדעתי, לא נותנים על זה מספיק את הדעת, והוא הנושא של התושבים החוזרים ועולים גוררי זכויות, שאיבדו את הזכויות שלהם בבטוח רפואי.

<שרה כהן: זה משהו שאני חוזרת עליו כי אין לו מענה שהוא מענה מוסדר.

<שרה כהן: אני חושבת שאנחנו צריכים להעריך ולהוקיר בפרספקטיבה של עשרים שנה, את מה שחוק בריאות ממלכתי עשה לנושא של העולים.

<שרה כהן: אני לא איש משרד הבריאות, אני איש משרד הקליטה ואני יכולה לראות מה היה עד 95' שלא היה חוק, לא היה חוק, זאת אומרת בקופות חולים - - -

אברהם נגוסה: תושבים חוזרים לא מקבלים אותן זכויות.

<שרה כהן: תושבים חוזרים שאיבדו את התושבות, זאת אומרת, כאלה שהם למעלה מחמש שנים בחו"ל או כאלה שבתוך התקופה שלהם בחו"ל, לא משלמים למעלה משנתיים דמי בטוח לאומי ודמי בטוח בריאות, הם צריכים לשלם פדיון.

<שרה כהן: הפדיון בעצם תלוי בפרק הזמן שהם עזבו את הארץ ועד פרק זמן של חצי שנה של המתנה.

<שרה כהן: זאת אומרת, מי שלא משלם את הפדיון, שהיום עומד על 10,950 אם אני לא טועה - - -

<קריאה: 11,000, כן.

<שרה כהן: 11,000, הוא בעצם לא יכול להחזיר לעצמו את שרותי הבריאות.

<שרה כהן: אנחנו רואים שגם תושבים חוזרים אבל גם עולים גוררי זכויות, זאת אומרת, כאלה שהיו בעבר במדינת ישראל ועזבו, ואפילו מישהו שהוא היה – רק ככה בשביל לשבר את האוזן, שהיה שבוע בארץ, חודש בארץ ועזב לחו"ל, ברגע שהוא חוזר הוא בעצם צריך לשלם את דמי הפדיון, וגם אם הוא לא נהנה בעבר מהבטוח הרפואי, הוא לא יהיה זכאי לקבל אותו פעם נוספת.

<שרה כהן: היום זה חלק מתוך המידע וזו הנגשת מידע 'סופר' קריטית ולמה?

<שרה כהן: כיוון שאנחנו רואים היום תמהילים שונים של משפחות שכוללות, לדוגמה, עולה שמעולם לא עלה למדינת ישראל ובן זוג שהוא עולה לשעבר או תושב חוזר ולכאורה, במקרים מסויימים, במערכת אצלנו במשרד הקליטה, יכולים בוועדת ערעורים לאשר להם למשל, עוד פעם מחדש, סל קליטה כמשפחת עולים, באופן חריג, אבל סל הקליטה הזה לא מכסה את הנושא של הבטוח הרפואי והמשמעות היא שאחד מבני הזוג, שאולי הוא סבור מראש שהוא גם מכוסה בבריאות, הוא מגיע לכאן ובעצם אין לו בטוח בריאות, כי הוא צריך לשלם את דמי הפדיון או לשלם מראש, זאת אומרת, אם הוא היה בעבר תושב המדינה, לשלם מראש בפרק זמן של חצי שנה, הוא יכול לשלם את זה מראש ולהגיע לכאן.

<שרה כהן: אני מעלה את הנקודה הזו - - -

<יובל כהן: הגשנו לפני שבועיים תיקון חקיקה בנושא הזה לוועדת העבודה של הכנסת.

<שרה כהן: הנקודה היא כאן שזה בעצם, בראש ובראשונה זה נושא של מידע וצריך גם לציין דבר אחד נוסף, שיש לו גם השלכה – ממה שאנחנו ראינו, גם לנושא בריאות הנפש.

<שרה כהן: מדוע?

<שרה כהן: כי בעבר, עד שהייתה הרפורמה בבריאות הנפש אנחנו הצלחנו לקבל ממשרד הבריאות את האפשרות להפנות תושבים חוזרים וגוררי- זכויות, למרכזים לבריאות הנפש, שלפחות רופא יראה אותם אבל כיום, גם זה נמנע אם הוא לא מחזיר לעצמו את הזכויות לבטוח רפואי.

<שרה כהן: הנושא של בטוח רפואי שיושב על תשתית של תושבות הוא קריטי ואני כל הזמן אומרת את זה, זה חלק מתוך מה שאני סבורה שגם הסוכנות היהודית, עמיתינו בסוכנות היהודית, יידעו שזה מידע מוקדם שצריך להיכנס, כי הנושא של ההשפעה והזכויות של קופות החולים, בהינתן שקיים חוק בטוח בריאות ממלכתי הוא חשוב לעין ערוך, אבל לא פחות חשוב, בעצם, לבוא ולהתייחס גם לסוגיות הללו בכל התהליכים שנעשים ובירידים שנעשים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: זו סוגיה קשה, שאני רואה, לאלה שהם תושבים חוזרים.

אברהם נגוסה: אני חושב שזו סוגיה שאנחנו צריכים לדון בה בנפרד בעתיד ונקיים את זה.

אברהם נגוסה: אני לקראת סיום.

אברהם נגוסה: הגעתי לסיכום של הדיון.

אברהם נגוסה: האם יש מישהו שרוצה לשתף אותנו?

אברהם נגוסה: שלא ירגיש מקופח.

אברהם נגוסה: או.קיי.

אברהם נגוסה: אז אם כך אנחנו נסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: אני פונה למשרד הבריאות, הועדה קוראת למשרד הבריאות להשיב לה תוך שבוע בכתב, תשובה מלאה בדבר הנגשת אתר המשרד לעולים שעלו ואני מתכוון ל"כל הבריאות", גם לעולים שעלו וגם טרום עליה בשפתם.

אברהם נגוסה: אנחנו נעביר גם בכתב את המסקנה הזו, זה חשוב לנו, לקבל את זה תוך שבוע בכתב ואז אנחנו נחליט איך אנחנו ממשיכים.

<אייל חסידים: לעניין ההגשה "טרם" ו"אחרי זה" האתר עצמו יונגש לשפות, כלומר, עניין הנגשתו - - -

אברהם נגוסה: כן, כן, אני אמרתי, זה בדבר הנגשת "כל הבריאות".

<אייל חסידים: הנגשת האתר בשפות.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: לעולים שעלו וגם לעולים שהם טרום עלייה.

<אסתר בלום: שתינתן אפשרות לפנות גם למי שאינו תושב, זו גם אחת הסוגיות שעלו כאן, זאת אומרת, שכתובת המייל, שאליה ניתן לפנות בשפות - - -

אברהם נגוסה: תפורסם, כן.

<אסתר בלום: שהיא תפורסם וזה לא יהיה תלוי אם יש לו מספר תעודת זהות או לא, לפונה.

<אייל חסידים: שהפנייה לא תהיה מותנית בקיום מספר זהות.

אברהם נגוסה: כן, בסדר גמור.

אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכם, אנחנו סיכמנו וסגרנו את הדיון.