ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 227, 2016-07-05 15:15

יואב בן צור: שלום לכולם.

יואב בן צור: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יואב בן צור: היום כ"ט בסיוון התשע"ו, 5 ביולי 2016.

יואב בן צור: על סדר היום הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול ריבית הפיגורים לחייב משלם), התשע"ה-2015 של חברי הכנסת יואב בן צור, נורית קורן וקבוצת חברי כנסת.

יואב בן צור: לפני שנפנה לאנשי המקצוע ונשמע את חוות דעתם על הנושא, בבקשה חברת הכנסת נורית קורן.

נורית קורן: קודם אתה תפתח, אתה מופיע בראש רשימת המציעים.

יואב בן צור: רבותי, הצעת החוק הזאת נועדה להוציא אנשים ממעגל שהם לא יכולים לצאת ממנו.

יואב בן צור: ברגע שהם מגיעים לאיזה הסדר תשלומים ריבית הפיגורים ממשיכה להעיב עליהם.

יואב בן צור: האנשים האלה בסופו של דבר מתייאשים, נכנסים לאיזה loop שהם לא יכולים לצאת ממנו וההידרדרות לאחר מכן מהירה מאוד.

יואב בן צור: לכן אנחנו מציעים שאם אדם מגיע להסדרי תשלום, כל מה שהיה עד אותו רגע – הריבית תשולם, אבל מאותו רגע הוא לא יישא בריבית.

יואב בן צור: אני יודע שהיו כמה תיקונים שאתמול ניסו לדבר אתנו עליהם בלשכה.

יואב בן צור: אנחנו נדבר על זה בהמשך.

יואב בן צור: אבל בעיקרון, מאותו רגע אדם יידע שיש לו אופק ושזה הסכום שהוא צריך לשלם, שלא ירדוף אחרי הזנב של עצמו מבלי שיוכל להגיע בסוף לאף מקום.

יואב בן צור: זו המטרה המרכזית של הצעת החוק, להביא את האדם בחזרה לחיים נורמטיביים רגילים, שיוכל לכלכל את משפחתו וילדיו.

יואב בן צור: חברת הכנסת נורית קורן שהייתה שותפה להצעת החוק, בבקשה.

יואב בן צור: רבותי, אני מבקש דבר אחד, מכיוון שנלקחו לנו כ-20 דקות מן הדיון ובשעה 16:00 אנחנו צריכים לסיים, אין לנו את הפריבילגיה לאחר, אני מבקש שכל אחד ידבר ממש בקצרה.

נורית קורן: קודם כול, אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב-ראש, גם על שאתה מנהל את הישיבה הזאת וגם על הצעת החוק הנהדרת הזאת.

נורית קורן: אנחנו יודעים שההוצאה לפועל היא כמו כדור שלג, שברגע שאדם נכנס לחוב קשה לו מאוד לצאת ממנו ואז כל הזכויות שלו ניטלות ממנו אם הוא לא יכול להחזיר את החוב.

נורית קורן: כאשר הוא הופך לחייב מוגבל באמצעים הגבול הוא להגיע רק לפשיטת רגל כדי איכשהו לנסות ולחיות עם החוב בהוצאה לפועל.

נורית קורן: לצערי יש הרבה מאוד אנשים שנמצאים בהוצאה לפועל והצעת החוק הזאת מאוד-מאוד חשובה.

נורית קורן: אפילו הריבית בבנק לא מגיעה לקצה כמו הריבית שמופעלת בהוצאה לפועל.

נורית קורן: אני רוצה לספר לכל הנוכחים שהקמנו שדולה להליכי גבייה הוגנים בהוצאה לפועל.

נורית קורן: אנחנו יושבי-ראש במשותף, גם חבר הכנסת יואב בן צור, גם חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואנוכי.

נורית קורן: הצבתי לעצמי מטרה שבמושב הזה אטפל בזה ואפתח את השדולה, כדי לראות כמה בעיות עוד יש ואילו בעיות מצריכות את הטיפול הכי מהיר, טיפול שורש.

נורית קורן: לצערי דברים אחרים רצו לפני העגלה ולכן אני מקווה שאטפל בזה במושב הבא.

נורית קורן: אני רוצה לברך עוד פעם את כל העוסקים בדבר בהוצאה לפועל, וגם את חברת הכנסת מרב מיכאלי, שגם לה חשוב מאוד הנושא הזה.

נורית קורן: אני מקווה שביחד עם אנשי ההוצאה לפועל נוכל לטפל בנושאים הכאובים האלה על מנת שנוכל להוציא את האנשים מתוך המעגל הזה – אני קורא לזה כדור שלג שפשוט לא ניתן לעצור – כדי לעצור את זה ולאפשר לאנשים חיים נורמליים.

נורית קורן: תודה.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: חברת הכנסת מרב מיכאלי מוותרת.

יואב בן צור: משרד המשפטים.

<שרית פלבר: אם אנחנו יכולים להציע שאולי הגורמים המקצועיים הנוספים שנמצאים כאן יציגו את העמדה המקצועית שלהם קודם לכן ואז אנחנו נתייחס.

<שרית פלבר: אם אפשר שבנק ישראל ואיגוד הבנקים יתחילו.

יואב בן צור: אין בעיה.

יואב בן צור: בנק ישראל, בבקשה.

<שירלי אבנר: אני מן המחלקה המשפטית בבנק ישראל.

<שירלי אבנר: אנחנו לא נגד החייבים משתפי הפעולה, להיפך, אנחנו רוצים לעודד את מוסר התשלומים, אנחנו רוצים לעודד שיתוף פעולה ומתן תמריצים לשלם את ההתחייבויות במועד.

<שירלי אבנר: עם זה, לצערנו הרב הצעת החוק הזאת הולכת רחוק מדי ועשויה להזיק יותר מאשר להועיל, בכמה מובנים.

יואב בן צור: למי?

יואב בן צור: לחייבים?

<שירלי אבנר: אסביר.

<שירלי אבנר: ראשית, ריבית פיגורים משקפת סוג של תמחור סיכון של הצדדים להתחייבות, אם זה חוזה הלוואה אז של המלווה.

<שירלי אבנר: הצעת החוק הזאת מתעלמת מזה למעשה.

<שירלי אבנר: ברגע שאותו חייב עומד בצו התשלומים הצעת החוק מתייחסת לכל נושא הריבית כרעה חולה, כמשהו עונשי.

<שירלי אבנר: אין זה כך, זה לא סנקציה, אלא מדובר בתמחור.

יואב בן צור: אבל 20%?

<שירלי אבנר: אם רוצים לדבר על השיעורים אז יש הצעת חוק שנמצאת על שולחן הוועדה, הצעת חוק אשראי הוגן, במסגרתה ייקבעו השיעורים המקסימליים שיכול נותן הלוואה לגבות במסגרת הריביות ובמסגרת חוזה ההלוואה.

<שירלי אבנר: אם חושבים שהשיעור הזה גבוה מדי- - -

יואב בן צור: עד כמה הסיכון הזה שאת מציינת, במסגרת ניהול הסיכונים, יכול להשפיע על הריבית הרגילה של הבנק בהלוואה?

<שירלי אבנר: הוא יכול להשפיע מאוד.

יואב בן צור: בחצי אחוז?

<שירלי אבנר: זה יכול להיות שיעורים הרבה יותר גבוהים.

<שירלי אבנר: מעבר לזה, להערכתנו זה גם יביא לכך שיהיו יותר מודרי אשראי מגופים מוסדיים ופחות אנשים יוכלו לצרוך את המוצר הזה שנקרא אשראי.

נורית קורן: תסבירי למה.

<שירלי אבנר: מכיוון שלא ניתן יהיה לגבות ריבית פיגורים, ואנחנו יוצאים מנקודת הנחה כזאת, זה יתומחר בדרכים אחרות.

יואב בן צור: אבל הם יקבלו את הקרן פלוס הריבית.

יואב בן צור: הם רק לא יקבלו את ריבית הפיגורים.

יואב בן צור: אנחנו מדברים על חייב שישלם, שיעמוד בהסדר התשלומים.

<שירלי אבנר: החשש שלנו, שבמקום ריבית פיגורים הגופים פשוט יעבירו את זה לריבית רגילה ואז מי שיעמוד בנטל זה דווקא אותם חייבים שמשלמים את ההתחייבויות במועד, דווקא אלה שלא ייכנסו להליכי הוצאה לפועל.

<שירלי אבנר: בכוונה אני משתמשת במונח הליכי הוצאה לפועל.

<שירלי אבנר: יש הבדל בין הליכים בהוצאה לפועל לבין הליכי חדלות פירעון.

<שירלי אבנר: אם אתייחס להצעת חוק אחרת שמונחת על שולחן הוועדה בימים אלו, הצעת חוק חדלות פירעון, גם שם נקבע שריבית פיגורים היא חוב עבר.

<שירלי אבנר: מדובר שם, שלא כמו בהוצאה לפועל, שלא בהכרח החייב אינו יכול לעמוד בהתחייבויות.

<שירלי אבנר: אני לא מתייחסת למקרים הקשים שבטח יעלו כאן.

יואב בן צור: ברגע שהוא יגיע להסדר תשלומים אנחנו מדברים על הריבית מכאן והלאה, לא על הריבית אחורה.

יואב בן צור: את הריבית אחורה הבנק כבר הרוויח.

יואב בן צור: אנחנו מדברים מכאן והלאה.

יואב בן צור: אם מישהו עשה הסדר, אתם גורמים לו שלא יגיע להסדר כי אין לו שום סיכוי להחזיר את החוב בכלל.

<שירלי אבנר: הצעת החוק הרבה יותר גורפת ממה שאדוני אמר עכשיו.

יואב בן צור: בסדר, בשביל זה אנחנו פה בוועדה.

<שירלי אבנר: מעבר לזה, למרבה הצער, אני אומרת את זה בצורה הכי בוטה שאני יכולה, זה יעודד אנשים להפר התחייבויות, לא לעמוד בהתחייבויות.

יואב בן צור: אני חולק עליך.

יואב בן צור: אנשים לא רוצים להגיע להוצאה לפועל.

יואב בן צור: אני חולק עליך לחלוטין.

נורית קורן: מי שרוצה לשלם מעוניין לשלם.

נורית קורן: יש מי שלא רוצים לשלם והחובות שלהם רק נערמים.

נורית קורן: על אלה אנחנו לא מדברים.

נורית קורן: אנחנו מדברים על אנשים שבאמת רוצים לשלם ועושים הסדר.

נורית קורן: הם משלמים כל הזמן רק את הריבית, הם אף פעם לא מסיימים את מה שצריך.

נורית קורן: פה זה חשוב.

נורית קורן: 20% ריבית זה המון.

<שירלי אבנר: אפשר לקבוע מדרגות, אפשר לקבוע פתרונות אחרים, אבל נדרשת עבודה הרבה יותר מורכבת.

<שירלי אבנר: הצעת החוק כאן גורפת.

<שירלי אבנר: היא אומרת למעשה שברגע שהוא מגיע לצו תשלומים הוא לא צריך לשאת בריבית.

<שירלי אבנר: לא רק ריבית הפיגורים, לכאורה לפי הנוסח זה גם ריבית רגילה, ולא רק מהמועד שהוא הגיע להסדר תשלומים.

יואב בן צור: את זה אנחנו מוכנים לתקן.

יואב בן צור: לגבי הריבית הרגילה אנחנו מוכנים לתקן, שהריבית הרגילה תישאר.

יואב בן צור: אבל ריבית הפיגורים לא.

יואב בן צור: זה הכול.

יואב בן צור: גברתי, תני לאנשים אחרים גם לומר משהו.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: איגוד הבנקים, בבקשה.

<מירב מגן: אני מצטרפת לדברים שאמרה פה נציגת בנק ישראל.

<מירב מגן: חשוב להבהיר, ריבית פיגורים היא לא עונש, היא תמחור לסיכון שהלווה לווה כסף ולא משלם אותו בזמן.

יואב בן צור: עשית את זה עד ההסדר.

יואב בן צור: ברגע שהגיע ההסדר והוא משלם, מה הסיכון עכשיו?

יואב בן צור: תבחני אותו במשך כמה חודשים אם הוא עומד בהסדר התשלומים.

יואב בן צור: למה תמשיכי בריבית הפיגורים?

<מירב מגן: לא מדובר בהסדר תשלומים.

<מירב מגן: צריך להסביר שמדובר בצו תשלומים, שההוצאה לפועל נותנת אותו באופן כמעט אוטומטי.

<מירב מגן: אנשי ההוצאה לפועל פה יכולים להסביר יותר על צו התשלומים.

<מירב מגן: זה ניתן כמעט באופן אוטומטי.

<מירב מגן: לא יכול להיות שחייב שכבר הגיע להוצאה לפועל וכבר מימש את הסיכון שבשלו נקבעה ריבית הפיגורים מראש ותומחרה- -

יואב בן צור: ושחלה על כל החוב עד אותו רגע.

<מירב מגן: - -יהיה במצב טוב יותר מחייב שמשתף פעולה עם הבנק ומגיע עם הבנק להסדר תשלומים.

יואב בן צור: אני חולק עליך.

יואב בן צור: אדם שרצה לעשות הסדר עם הבנק לא רצה להגיע להוצאה לפועל.

יואב בן צור: הוצאה לפועל זה לא טיול של אחר הצהרים, זה לא נעים.

יואב בן צור: יש בזה הגבלות, יש בזה סיכונים, יש בזה הרבה דברים אחרים שיכולים לגרום לאדם להיות במצב לא נוח.

יואב בן צור: מי שמגיע, מגיע בלית ברירה.

יואב בן צור: אם הוא היה יכול להגיע להסדר לפני כן – אנחנו אומרים: "חזקה על לווה שיפרע חובו", זו אמרה תלמודית נודעת.

יואב בן צור: גברתי מבנק ישראל, יותר ממה שהעגל רוצה לינוק הפרה רוצה להיניק.

יואב בן צור: עם כל האיום שהבנקים לא יתנו הלוואות לאנשים כאלה ואחרים, עם כל הכבוד, חלק גדול מן הרווחים של הבנקים נסמכים על הדברים הללו והם ימשיכו לתת הלוואות גם במקרים הללו.

<מירב מגן: זה פשוט משנה את התמחור של הסיכון.

יואב בן צור: הבנו.

יואב בן צור: תודה, גברתי, אני מודה לך מאוד.

<קריאה: היא אמרה שריבית הבסיס עלולה להיות גבוהה יותר.

יואב בן צור: שמענו, הבנו את זה.

יואב בן צור: לשכת עורכי-הדין, בבקשה.

<לירום סנדה: קודם כול, אנחנו מברכים על עצם הכוונה והרעיון שבבסיס הצעת החוק, אבל בכפוף לכמה סייגים.

<לירום סנדה: הסייג הראשון, לדעתנו הכי חשוב לדעת על איזה הסדר יחול החוק הזה, עד איזה גובה חוב של חייב נאפשר לו להגיע להסדר.

<לירום סנדה: האם אנחנו בכלל משרתים את התכלית שהבסיס שלה הוא שיקום והפיכה של אותו חייב לאדם טוב יותר אם נאפשר גם לאדם שהגיע לחוב של 500,000 שקלים, נעצור לו את החוב, אפילו בלי ריבית בכלל והוא יפרוס את החוב לתשלומים של 500 שקל בחודש?

<לירום סנדה: לאן זה יביא אותו?

<לירום סנדה: כאשר ההליך המתאים לאותו חייב הוא בעצם לעבור להליך של פשיטת רגל, שמנוהל היום בהתאם להוראות הרפורמה של כונס הנכסים הרשמי.

<לירום סנדה: במקביל בימים אלה נחקק פה חוק, פורסם תזכיר הצעת חוק חדלות הפירעון ושיקום כלכלי, שגם בבסיסו יש הליך שמיועד לאנשים שחייבים עד 150,000 שקלים, לאיזה מסלול שיהיה כנראה ישירות בהוצאה לפועל.

<לירום סנדה: אז מה התכלית שלנו?

<לירום סנדה: במקום לעזור לאותו חייב, שחייב 300 או 400 או 500 אלף שקלים, ננציח אותו בתוך מערכת ההוצאה לפועל גם אם נפרוס לו את זה לתשלומים של 500 שקל בחודש עד אין סוף ובלי לשלם ריבית.

<לירום סנדה: דבר נוסף וחשוב מאוד, אנחנו לא רואים מדוע צריך לעשות אבחנה בין חוק ההוצאה לפועל ובין פקודת המסים (גבייה).

<לירום סנדה: למה רק בהליכים שינוהלו מכוח חוק ההוצאה לפועל ייהנה החייב מביטול הריביות?

יואב בן צור: רעיון מצוין.

<לירום סנדה: הבוקר היינו בדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא אי נקיטת הליכים נגד חייב שלושה ימים לפני מועדי החגים.

<לירום סנדה: הצעת החוק ההיא מראש החילה גם את ההוצאה לפועל וגם את ההליכים מכוח פקודת המסים (גבייה).

<לירום סנדה: אין שום מקום לעשות שוני בין ההליכים האלה.

<לירום סנדה: לעניין גובה צו התשלומים, מה קורה לחייב שיפגר בתשלומים, שפעם אחת יפר את ההסדר?

<לירום סנדה: גם אם נאפשר לו להיכנס להסדר אין לכך פה פתרון בהצעת החוק.

יואב בן צור: נכניס את הפרטים.

<לירום סנדה: החייב משלם לנו במשך שנה את ההסדר שקיבל ואז מפסיק לעמוד בו.

יואב בן צור: השאלה מה קרה, אולי הוא חלה, אולי אירע משהו.

יואב בן צור: נבדוק למה הוא פיגר.

<לירום סנדה: אם זה בשל נסיבות שלא היו תלויות בו.

יואב בן צור: אם זה בשל נסיבות שלא היו תלויות בו אז אין בעיה, אז נישאר אותו.

<לירום סנדה: כמה פעמים מגיע לאותו חייב להיכנס עוד פעם למסלול הזה ולבקש עוד פעם את ההנחה הזאת?

יואב בן צור: תודה רבה, אדוני.

יואב בן צור: רן מלמד מעמותת "ידיד", בבקשה.

<רן מלמד: תודה, אדוני.

<רן מלמד: אנחנו מאוד מחייבים את הצעת החוק.

<רן מלמד: אנחנו חושבים שהיא טובה ונכונה.

<רן מלמד: אנחנו מאמצים את ההצעה של לשכת עורכי-הדין להוסיף עליה כמובן גם את פקודת המסים (גבייה), או לחילופין פשוט לבטל את הפקודה הזאת ולהעביר את הכול להוצאה לפועל.

<רן מלמד: נראה לי שזה טוב לכולם.

מרב מיכאלי: זאת ההצעה שאנחנו הגשנו.

<רן מלמד: אני רוצה לדבר קצת על גלגול העיניים שראיתי פה גם מבנק ישראל וגם מאיגוד הבנקים ואחרים.

<רן מלמד: אתחיל דווקא אולי מציטוט של חוק אחר שלא הזכרתם פה, שכבר עבר בכנסת, חוק נתוני אשראי חיוביים.

<רן מלמד: הוא חוק שאומר: בואו נראה איך אנחנו מייצרים לאוכלוסיות מוחלשות את היכולת להזדמנות שנייה.

<רן מלמד: בין השאר המטרה של החוק הזה היא להגיד שמי שמשלם את חובותיו בהוצאה לפועל בהסדר, או אם תקראו לזה צו תשלומים, בעצם מתנהג כאילו הוא מחזיר את ההלוואה שהוא לקח בבנק או במקום אחר בצורה רגילה וצריך לתת לו על זה אפילו נקודות זכות.

<רן מלמד: אני חושב שזאת הייתה כוונה המחוקק בחוק נתוני אשראי, שחשוב לא פחות מהנושא הזה.

<רן מלמד: צריך לזכור שכאשר מישהו חייב לבנקים כסף הם לא משאירים את החוב בצד בלי להפחית אותו מחובותיהם למס הכנסה ודיווחים אחרים לרשויות המס שהם עושים.

<רן מלמד: לכן יש פה בהחלט מצב שלפעמים הבנק, או גוף פיננסי אחר, אפילו ירוויח פעמיים, גם ריבית וגם פחות מסים שהוא צריך לשלם.

<רן מלמד: זאת נקודה שגם אותה צריך להביא בחשבון.

<רן מלמד: לאור הדברים האלה והנקודות הפנימיות, או התקנות, או הדברים הספציפיים, הפרטים הקטנים שצריך לערוך אותם, אנחנו בהחלט מחייבים.

<רן מלמד: אנחנו מודים על כך שהעלית את הצעת החוק.

<רן מלמד: אנחנו מבקשים לקדם אותה בהקדם.

<יצחק אליהו: כבוד היושב-ראש, שמי יצחק אליהו.

<יצחק אליהו: בשנת 2007 חליתי באיזו מחלה ועד היום אני סובל.

<יצחק אליהו: "נפלתי" כשלא הצלחתי לשלם את הארנונה.

<יצחק אליהו: מנובמבר 2007 ועד 2015 הארנונה הייתה 38,000 שקל.

<יצחק אליהו: עם ההוצאה לפועל זה הגיע ל-61,000 שקל, עם התוספות של ריבית והצמדה וכולי.

<יצחק אליהו: כשניגשתי לעירייה להסדיר את החוב דחו אותי בהלוך ושוב ולא רצו לשמוע.

<יצחק אליהו: אמרו לי: אם יש לך 5,000 שקל לשלם כל חודש – אין בעיה.

<יצחק אליהו: אמרתי: אין לי בית, אין לי אוטו, אני אבא ל-6 ילדים, כרגע בעל הבית שלי רוצה לזרוק אותי בגלל שלא שילמתי שכירות.

<יצחק אליהו: ניגשתי להוצאה לפועל – שום דבר.

<יצחק אליהו: אני אומר את זה בכנות, לצערי הרב כולי חבטות מזה, לא ישן לילות וגם לא בבית עם המצב הזה.

<יצחק אליהו: עורך-דין לבד על ה-60,000 שקל לוקח 10,000 שקל.

<יצחק אליהו: כל מכתב שהוא שולח, במשך חודשיים עורך-הדין לקח ממני 2,500 שקל.

<יצחק אליהו: הוא לקח ממני באוגוסט 4,000 שקל וחודשיים אחרי כן לקח ממני 2,800 שקל.

<יצחק אליהו: אבל כשניגשתי לעורך-דין הזה להסדיר את העניין הוא אמר: מה אתה רוצה ממני?

<יצחק אליהו: הוא התייחס בזלזול.

<יצחק אליהו: כשהלכתי להוצאה לפועל – היחס שלהם "על הפנים", יסלחו לי פה כולם, כל אחד וכבודו.

<יצחק אליהו: כולי מלא כבר מהדברים האלה.

<יצחק אליהו: אני ב"כאסח" עם אשתי בבית ועם הילדים בגלל המצב הזה.

<יצחק אליהו: היום אני נכה ברגליי.

<יצחק אליהו: כשקיבלתי סוף-סוף מהצבא 20% נכות, אחרי שנלחמתי איתם משנת 2000, קיבלתי את זה רק לפני 3 חודשים, באתי עם זה לעירייה ואמרו לי: אדוני, אז מה אם יש לך נכות?

<יצחק אליהו: לא מעניין אותם.

<יצחק אליהו: באתי לשלם את הארנונה לשנת 2016 במזומן – לא רצו לקבל, הכניסו את זה לחוב של הארנונה, ישר להוצאה לפועל.

<יצחק אליהו: קיבלתי פיצויים, 30,000 שקל, הלכתי לשלם 28,500 שקל לעירייה בשביל שיוציאו אותי, ואחי מסכן הלך ללוות מהחברים שלו כסף לשלם לעורך-דין כדי שיוציאו אותי מן ההוצאה לפועל וכדי שאוכל לחיות.

<יצחק אליהו: אם אני לא משלם עוד 22,000 שקל כולל ריבית והצמדה לעירייה ישלחו אותי בחזרה להוצאה לפועל.

<יצחק אליהו: יסלח לי היושב-ראש, מה הם עושים?

<יצחק אליהו: שואלים: כמה אתה חייב?

<יצחק אליהו: בסדר.

<יצחק אליהו: אתה נותן את הכסף עד תאריך מסוים?

<יצחק אליהו: לא.

<יצחק אליהו: מחלקים לך את זה ל-3-4 עורכי-דין, אחד ברמת-גן, אחד ב"אלבום", אחד ב"צנטלר".

<יצחק אליהו: פתאום מגיעים אליך הביתה שלושה מכתבים מעורכי-דין: "אם תוך 7 ימים לא תשלם אוי ואבוי לך".

<יצחק אליהו: אתה מבין?

<יצחק אליהו: והצמדה וריבית משלושה עורכי-דין להוצאה לפועל.

<בקי קשת כהן: אני מעמותת "רבנים לזכויות האדם".

<בקי קשת כהן: אנחנו מברכים על הצעת החוק.

<בקי קשת כהן: אנחנו חושבים שההנהגה המוסרית הראויה מצויה כבר בתורת ישראל.

<בקי קשת כהן: אנחנו מבקשים לציין שכבר בתורה כתוב "עם כסף תלווה את עמי, לא תהיה לו כנושה, לא תשימו עליו נשך".

<בקי קשת כהן: אנחנו מבקשים שזאת תהיה הזדמנות לבנות, על בסיס מי שמאמין בהלכה ומי שלא, כערך חברתי ראוי.

<בקי קשת כהן: אני גם רוצה לציין כמובן את מה שאמר עמיתי המלומד מ"ידיד".

<בקי קשת כהן: אנחנו יודעים שאנחנו לא צריכים לבכות כל-כך על החסר הגדול לבנקים היות והם יכולים לדווח על זה כאובדן.

<בקי קשת כהן: אבל אני גם רוצה לומר עוד דבר, צריך לזכור שהעסק הזה, העסקה ההסכמית כביכול עם הבנקים כשאנחנו לוקחים הלוואה, הרי המחיר של הכסף, כל אחד יודע שהעלות של הכסף היא קצת אבסורד כי הרי הכסף שלי בבנק הריבית עליו אפסית וכאשר אני מבקשת לקחת כסף מן הבנק הריבית היא בשמים.

<בקי קשת כהן: לקרוא לזה "סיכון" זה קצת אבסורד.

<בקי קשת כהן: זו מערכת כלכלית שבנויה בצורה מסוימת, שנותנת לצד אחד להרוויח ולצד שני להפסיד.

יואב בן צור: תודה גברתי.

יואב בן צור: אני רוצה לומר שהבנקים הם לא אויבי העם.

<בקי קשת כהן: חלילה, הם כלי חשוב.

יואב בן צור: יש גם גופים אחרים.

יואב בן צור: יש להם פשוט בחוק אפשרות לקחת את מה שמותר להם והם לוקחים את זה, זה הכול.

יואב בן צור: משרד האוצר, בבקשה.

<דורון סמיש: ריבית הפיגורים, מעבר לסיכון, גם מייצרת תמריצים לצדדים לפעול בצורה מסוימת.

<דורון סמיש: אחד החששות שלנו הוא שאם חייב משתף פעולה ישר ימחלו לו על ריבית הפיגורים אז יכול להיות שבתקופה שלא יהיה לו נוח לשלם יהיה לו קל במקום להגיע להסדר או לפריסה מחדש להגיע להוצאה לפועל כי לא תוטל עליו ריבית פיגורים, שחלק ממטרתה היא למנוע מהאדם להגיע למצב שהוא לא משלם.

יואב בן צור: אבל בהוצאה לפועל הוא מוגבל.

יואב בן צור: זה לא נוח משום צד.

<דורון סמיש: רק חייב מוגבל באמצעים.

<יצחק אליהו: גם את הרישיון לקחו ממני.

<יצחק אליהו: בהוצאה לפועל לוקחים ממך ישר את הרישיון.

יואב בן צור: עצם זה שהוא נכנס להליך של הוצאה לפועל, לאדם לא נוח.

<דורון סמיש: לא בהכרח.

<דורון סמיש: אם לאדם שנכנס להוצאה לפועל מוחלים על ריבית הפיגורים אז נוח לו להיכנס להוצאה לפועל כי היקף החוב שלו יורד.

<יעל קסטן: ננקטים נגדו הליכים.

<דורון סמיש: לכן הוא יפעל והוא יפתח בעצמו אפילו תיק בהוצאה לפועל.

<רן מלמד: בואו נדבר על הסטיגמה שאתה מייצר לו ובואו נדבר על דברים אחרים שאתה גורם לו, העובדה שהוא עכשיו חשוף דרך חוק נתוני אשראי לנתונים שליליים שמתפרסמים עליו ולדברים נוספים.

<רן מלמד: אל תקל ראש בדברים הללו.

<דורון סמיש: אני לא טוען שאין תמריצים נוספים.

<דורון סמיש: אני טוען שההצעה הזאת תפעל לתמרץ אותו להיכנס לשם.

יואב בן צור: אנחנו לא סבורים כך.

יואב בן צור: תודה אדוני, אני מודה לך.

יואב בן צור: משרד המשפטים, בבקשה.

<שרית פלבר: אציג את הרקע.

<שרית פלבר: אזכיר שכאשר הצעת החוק הזו הובאה לוועדת השרים לענייני חקיקה משרד המשפטים התחייב לגבש הצעת חוק ממשלתית בנושא הזה.

<שרית פלבר: נכון שחלף זמן וההצעה עדיין לא הונחה.

יואב בן צור: זמן רב.

<שרית פלבר: אפתח ואומר שמשרד המשפטים עדיין מחויב להתחייבות שלו לגבש הצעת חוק ממשלתית.

יואב בן צור: איזו התחייבות יש לו למשך הזמן?

<שרית פלבר: אנחנו רוצים שההצעה הזאת תונח בטווח של 3-4 החודשים הקרובים.

יואב בן צור: גברתי, כמה חודשים עברו מאז שהצעת החוק נידונה בוועדת השרים לענייני חקיקה?

<שרית פלבר: פתחתי ואמרתי, אנחנו מכירים בכך שחלף זמן אך אנחנו עדיין מחויבים.

<שרית פלבר: אנחנו מוכנים גם להתכנס למסגרת הזמנים הזו.

<שרית פלבר: אנחנו מחויבים לגיבוש הצעת החוק הממשלתית מן הטעם שאנחנו מבינים את הצורך ואנחנו מסכימים לעיקרון שיש בבסיס הצעת החוק, שצריך להקל עם חייב שמשלם את החוב.

<שרית פלבר: אנחנו לא מסכימים עם המנגנון שהוצע בהצעת החוק, אנחנו חושבים שיש בו קשיים, שחלקם הוצגו כאן.

<שרית פלבר: הבנתי שחלקם קיבלו מענה בשיחות שנתקיימו.

<שרית פלבר: מהדיון שנערך כאן אנחנו מבינים שסוגיית ריבית הפיגורים בכלל, ובהוצאה בפועל בפרט, היא לא סוגיה פשוטה מאוד, יש בה מורכבות.

<שרית פלבר: גם מהסיבה הזו נדרש לנו זמן לגבש הצעת חוק ממשלתית שתשקף את הרעיון שיש להקל עם חייב משלם, אבל שתיצור את מערכת התמריצים הנכונה ושתהיה הצעה טובה.

<שרית פלבר: אנחנו גם מבינים שיש עבודה ממשלתית שונה שנעשית בנושא.

יואב בן צור: אם היא שונה אז היא לא תואמת.

<שרית פלבר: בדיוק.

<שרית פלבר: לכן הזמן שאנחנו מבקשים נדרש לנו כדי לסיים את העבודה שכבר התחלנו וכדי לראות איך כל העבודה הממשלתית שנעשית בשורה אחת נותנת פתרון טוב לבעיה שאתם מעלים בהצעת החוק, שהיא בעיה ואנחנו לא חולקים על כך.

יואב בן צור: משרד המשפטים זה חיי נצח.

יואב בן צור: הכנסת זה חיים זמניים, אנחנו לא יודעים מה יקרה מחר.

יואב בן צור: מסביב יהום הסער.

יואב בן צור: 3 חודשים זה נצח במובנים פוליטיים.

יואב בן צור: אנחנו רוצים לקדם את הנושא הזה.

יואב בן צור: אם יש לכם לוח זמנים קצר יותר – יכול להיות שנלך אתכם, אבל אם לוח הזמנים הוא 3-4 חודשים, שזה אומר 5-6 חודשים, ועד שזה ייגמר מי יודע.

<אסף פרידמן: מושב החורף, ועוד 4 חודשים, זה אותו דבר.

<שרית פלבר: כן היה חשוב לנו לבוא היום ולהתחייב על מסגרת זמנים.

מרב מיכאלי: אבל את לא נותנת התחייבות.

מרב מיכאלי: את נותנת הערכה שכזו.

<שרית פלבר: אנחנו כצוות מקצועי שואפים לגבש את הצעת החוק בתוך 3-4 חודשים.

מרב מיכאלי: "שואפים" זה לא התחייבות, איך שלא תסובבי את זה.

<שרית פלבר: את העבודה המקצועית שלנו נכנס אל תוך לוחות הזמנים הללו כדי שתוגש הצעה.

יואב בן צור: בהצעת חוק אחרת שלי ישבו פה אנשי הביטוח הלאומי וביקשו שלא נעלה את הצעת החוק ואמרו שהם יסדירו הכול בתקנות.

יואב בן צור: הם התחייבו לעשות את זה בתוך חודשיים והם סיימו את זה בתוך פחות מחודשיים.

יואב בן צור: אם את מתחייבת ל-3 חודשים ותגמרי את זה בחודשיים, תאמיני לי שלא נכעס.

מרב מיכאלי: אבל אנחנו מחכים להתחייבות.

יואב בן צור: אבל אם היא מתחייבת.

יואב בן צור: לא די לשאוף.

יואב בן צור: התחייבות, שפה ייכתב לפרוטוקול שאתם מתחייבים.

<שרית פלבר: שוב, אנחנו כצוות מקצועי נעשה את הכול כדי שבתוך 3 חודשים תוגש הצעת חוק.

מרב מיכאלי: אנחנו לא מתערבות בתככים המקצועיים או הלא מקצועיים בתוך משרד המשפטים, אבל משרד המשפטים צריך להיות מסוגל כמשרד להגיד אם מתחייבים או לא מתחייבים.

מרב מיכאלי: הכול בסדר.

מרב מיכאלי: אם לא יכולים להתחייב – לא יתחייבו, אבל אפשר אז להבין את חבר הכנסת בן צור ואותנו שנדחף כמיטב יכולנו לקדם את ההצעה שכן מונחת על השולחן.

מרב מיכאלי: אדוני, ברשותך, קודם כול, אתה יודע שזה פורום שאנחנו יושבות ויושבים בו באופן קבוע בענייני ההוצאה לפועל והריביות השונות ומדברות על חייבות וחייבים.

מרב מיכאלי: קודם כול, כשאתם הולכים לגבש את הצעת החוק המורכבת – ואני לא אומרת את זה בסרקזם – לגבי ריבית הפיגורים אתן מוזמנות להסתכל על הצעת החוק שכבר הונחה על השולחן.

מרב מיכאלי: הנחנו הצעה לשינוי ריבית הפיגורים ובהחלט נשמח שהיא תהווה לכם השראה כי היא נותנת איזשהו מתווה.

מרב מיכאלי: מצער אותי, אני חייבת להגיד לך, אדוני, אנחנו יושבות ויושבים פה בדיונים על הצעת חוק חדלות פירעון שבה משרד המשפטים בא באמירה חד-משמעית של שינוי הגישה, בעיקר ליחידים ויחידות אבל גם לתאגידים שמגיעים לחדלות פירעון, וממש הופך את הגישה, מטרת החוק אומרת:

מרב מיכאלי: קודם כול שיקום ומתן אפשרות לאנשים לחזור לחיים נורמליים.

מרב מיכאלי: עם זאת, הדיון כאן מסביב לשולחן הוא לא ברוח הזאת.

מרב מיכאלי: יש אמירה, אבל אין התייחסות מהותית.

מרב מיכאלי: אני רוצה להגיד לכל מי שמדבר על התועלת הכלכלית, על האופן שבו אם נוותר על ריבית הפיגורים אז אנשים ירצו להגיע להוצאה לפועל כי זה יותר כדאי להם כלכלית – המציאות היום היא שריבית הפיגורים משמשת תמריץ אין-סופי לבעלי הכוח, שהם רוב הזוכים, בדרך כלל הזוכים הם החזקים, התאגידים, לא רק הבנקים, גם אחרים, למרות שהבנקים לוקחים נתח רציני מאוד אבל לא רק הם.

מרב מיכאלי: הם חד-משמעית משתמשים בריבית הפיגורים כמכשיר כלכלי מספר אחת בשביל לעשות מזה כסף.

מרב מיכאלי: זה קצת לעג לרש.

מרב מיכאלי: אני שמה לב שלא טוב להשתמש בשפה גבוהה ולהגיד לעג לרש, אבל יש משהו מגוחך בלדבר על האופן שבו החייבות והחייבים ינסו לשלם ריבית מופחתת כשמראש ניצלו את חולשתם כמי שהיו זקוקים להלוואה או לשירות או לְמה שזה לא יהיה במחירים גבוהים, בחוזים שלא הייתה להם אפשרות להתמקח עליהם.

מרב מיכאלי: אחד הדברים שלגביו יש לנו עכשיו בעיה בחוק חדלות פירעון הוא בקשר לדברים שנשארים להתניות חוזיות.

מרב מיכאלי: התניות חוזיות טובות מאוד למי שיש לה כוח לעשות משא ומתן, אבל מי שמראש אין לה כוח לעשות משא ומתן, וזה לא חייב להיות על דברים גדולים, זה נכון לגבי הדברים הכי קטנים, אז גם מראש לא היה לה כושר מיקוח, לא הייתה לה עמדת מיקוח טובה, וגם אחר-כך היא מוצאת את עצמה נכנסת למקומות שאין דרך לצאת מהם, אין דרך, לא יעזור כלום.

מרב מיכאלי: אנחנו רואות ורואים את זה, סיפרו לי דווקא אנשי משרד המשפטים שמתעסקים עם ההפטר, העברנו כאן הפטר בהוצאה לפועל ואנחנו רואות ורואים מקרים – אני לא פגשתי עדיין באופן אישי – שאומרים: אנחנו בכלל פרשנו מהחיים הרשמיים במדינה הזאת, 20 שנים אנחנו חיות וחיים מתחת לרדאר.

מרב מיכאלי: אז נכון, אין לנו חשבון בנק ואין לנו כרטיס אשראי, ועזבו אותנו.

מרב מיכאלי: אז בסדר, יש חוב שבלאו הכי, איפה אני ואיפה 3 מיליון שקל חוב שכתוב בהוצאה לפועל, זה לא רלוונטי לחיים שלי.

מרב מיכאלי: כל היוזמות האלה שאנחנו מביאות ומביאים באות למנוע את המצבים האלה.

מרב מיכאלי: אזרחיות ואזרחים שנמצאים במצבים האלה הם מנוכרים למדינה.

מרב מיכאלי: זה דבר שהוא רע למדינה ורע לחברה, לא רק במובנים הכלכליים, כי אלה אנשים שלא משלמים מס, אלא באמת ברמה האזרחית.

מרב מיכאלי: לכן האמירה, כאילו המשק הולך להתמוטט עכשיו מזה, שכל החישובים והתמחור של הריביות הולך להשתנות מקצה לקצה כי נוותר על ריבית הפיגורים למי שמשלמות ומשלמים, אני מציעה, אדוני, שהוועדה תבקש מאיגוד הבנקים או מהבנקים, קודם כול מהבנקים, וצריך לראות אם יש לנו דרך לבקש את זה גם מזוכות וזוכים אחרים, נתונים כמה בכלל מבין ההלוואות שהבנקים נותנים אחר-כך נמצאות בהוצאה לפועל, על אילו סדרי גודל מדובר בכלל.

<ענת הר אבן: יש לי נתונים.

<ענת הר אבן: מתוך 2.5 מיליון תיקים יש כ-250,000 תיקים של הבנקים.

מרב מיכאלי: זה לא מה שאני שואלת.

יואב בן צור: מתוך כמה הלוואות זה?

מרב מיכאלי: אני שואלת, מתוך 100% הלוואות שהבנקים נותנים – אלה לא נתונים שיש לך – כמה מהן מגיעות בכלל להוצאה לפועל?

יואב בן צור: שבגלל זה הסיכון יגדל.

<רן מלמד: יש את זה בדוחות של הבנקים באתר בנק ישראל.

<רן מלמד: אפשר להוציא את זה.

<רן מלמד: אנחנו יודעים כמה תיקים עברו לטיפול משפטי פתיר.

<רן מלמד: זה מופיע בתיקים שלהם.

יואב בן צור: מתוך כמה לווים בכלל?

<רן מלמד: תיכף אראה.

מרב מיכאלי: נחמד, רן מלמד, שאתה מתנדב להיות התחקירן של הוועדה אבל אני חושבת שלגיטימי- - -

יואב בן צור: שאיגוד הבנקים ימציא את הנתונים.

יואב בן צור: נראה מה רמת הסיכון הגדולה שאנחנו מדברים עליה.

יואב בן צור: אנחנו יודעים שברוב המקרים אלה חובות פעוטים שהופכים להיות חובות גדולים מאוד.

מרב מיכאלי: גם צריך להבין על כמה אנשים מדובר.

מרב מיכאלי: לא רק מבחינת הסכומים, אדוני היושב-ראש, אלא גם מבחינת מספר האנשים, כדי להבין את רמת הסיכון, כדי להבין במה מדובר.

מרב מיכאלי: בואו נתחיל לדבר קונקרטית ונראה האמנם כצעקתה.

מרב מיכאלי: זה יעזור לנו גם לגבש את גובה ריבית הפיגורים וגם את הדבר הזה.

מרב מיכאלי: אני חושבת שכדאי לדיון הבא שישלחו לנו נתונים בהקדם ונתקדם משם.

<טיבי רבינוביץ: מה מטרת המספר?

מרב מיכאלי: כדי להבין את סדר הגודל.

<טיבי רבינוביץ: לשם מה סדר הגודל רלוונטי?

<טיבי רבינוביץ: אם זה מעט אז זה הרבה, אז אפשר למחוק?

מרב מיכאלי: לא, חס וחלילה למחוק.

אלעזר שטרן: החששות שאתם מעלים, אם מדובר על 1% או 0.1% מכלל החובות וההלוואות שלכם אז הסיכון שאתם מצביעים עליו פחות נורא.

אלעזר שטרן: אם מדובר על 30% מהחובות שלכם אז יכול להיות שיש לזה השלכות אחרות.

אלעזר שטרן: בוודאי יש לזה משמעות.

מרב מיכאלי: משמעות גדולה מאוד.

<שירלי אבנר: אם יורשה לי, והמטרה שלי לא להגן על הבנקים, אבל אנחנו חשים חוסר נוחות מכך ששמים את המוקד רק על התאגידים הבנקאיים.

<שירלי אבנר: בואו נתחיל מזה שתאגידים בנקאיים הם גופים מפוקחים, כמו גם גופים מוסדיים אחרים שנמצאים תחת אגף שוק ההון.

<שירלי אבנר: אולי כדאי לדבר גם על גופים שלא מוזכרים על-ידכם, על נותני אשראי אחרים.

יואב בן צור: אדרבה.

מרב מיכאלי: אדרבה, לכן אמרתי.

<שירלי אבנר: חוסר הנוחות שלנו, ואם אתייחס דווקא לנתון, אם אתייחס לנתון שניתן על-ידי ההוצאה לפועל---

יואב בן צור: גברתי אמרה שזה גורם לבנקים להעלות את ריבית הסיכון, שזה מכניס אותם לסיכון גבוה יותר ובגלל זה תעלה הריבית על ההלוואות.

יואב בן צור: אנחנו רוצים לדעת מה ההשפעה של זה באמת, שבאמת תהיה כזו השפעה על העלאת הריבית של הבנקים.

יואב בן צור: הרי הם לא יעלו את הריבית לכלל הציבור.

יואב בן צור: הם יעלו אותה למי שהם יחשבו כקבוצת סיכון.

<שירלי אבנר: אני מבקשת לחזור על כך שיש שתי הצעות חוק אחרות שנמצאות על שולחן הוועדה, שעוסקות בריבית, גם ריבית פיגורים וגם ריבית רגילה על הלוואות.

<שירלי אבנר: אם זה הצעת חוק חדלות פירעון, שבה הוכרה ריבית הפיגורים כחוב עבר, אמנם בסדר נשייה פחוּת מהקרן או מהריבית שאינה ריבית פיגורים אבל עדיין גם שם כשמדובר בחדל פירעון ריבית הפיגורים מוכרת כדבר שיש לשלם אותו, כחוב עבר; ואם מדובר בהצעת חוק אשראי הוגן, שהיא המסגרת לקביעת האשראי המקסימלי שיכול מַלווה לגבות מלוֹוה.

<שירלי אבנר: להציג את זה דווקא כאן בהקשר של תאגידים בנקאיים, זה יוצר עיוות.

מרב מיכאלי: אני לגמרי מסכימה אתך שזה בטח לא רלוונטי רק לבנקים.

מרב מיכאלי: לכן אני חושבת שהוועדה צריכה לנסות לקבל מיפוי מכם, ממי אנחנו מבקשות נתונים פרט לבנקים.

<ענת הר אבן: רשות האכיפה והגבייה רואה עין בעין עם הרוח של הצעת החוק.

<ענת הר אבן: גם אנחנו מבקשים להקל על חייבים.

<ענת הר אבן: יחד עם זה, כגוף שלא חושב שהוא יכול לדעת את כל ההשפעות המוניטריות של הצעת החוק הזאת, אנחנו חושבים שנכון ליצור מודל מאזן, שנותן פתרון נכון, ולא ככזה שיביא לתוצאה שיכולה להיות תוצאה הפוכה, ואגיד מה הכוונה שלי.

<ענת הר אבן: יש לנו כ-2.5 מיליון תיקים.

<ענת הר אבן: 2 מיליון מתוכם מנוהלים לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה.

<ענת הר אבן: חשוב לי להדגיש את זה כי אמרה פה נורית קורן: "הריבית של ההוצאה לפועל".

<ענת הר אבן: אין ריבית של ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: ההוצאה לפועל מיישמת ריביות שקבע המחוקק בקשת חוקים אחרים, אם זה חוק פסיקת ריבית והצמדה או אם זה ריבית של גופים אחרים שהיא ריבית הסכמית, כאשר על הבנקים מפקח מן הסתם בנק ישראל, אבל יש גופים אחרים.

<ענת הר אבן: הצעת החוק כפי שנוסחה מתקנת סעיף מסוים בחוק שמטפל בתובענות ושטרות, ודווקא תובענות ושטרות רובם ככולם הם לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה.

<ענת הר אבן: לגבי חוק פסיקת ריבית והצמדה נעשית עבודה במשרד האוצר, שהמטרה שלה לצמצם את המרווח בין הריבית המשפטית, שהיא 1%, ובין ריבית הפיגורים, שהיא היום סביב 8.5%.

<ענת הר אבן: את זה חשוב שהוועדה תדע.

<ענת הר אבן: ככל שהריבית הזאת תצומצם והפער יקטן אני מניחה שכבר לא כל-כך יכאב שהחייב ישלם ריבית פיגורים.

<ענת הר אבן: זה עניין אחד.

<ענת הר אבן: החשש שלנו, שאם נשנה את המאזן הזה גופים נוספים, במקום לגבות את החוב שלהם לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה יקבעו בהסכמים שהם עושים עם הצרכנים ריבית הסכמית ואז מלכתחילה הצרכן ייצא ניזוק.

<ענת הר אבן: אני רק משלימה את מה שאמרה פה חברתי.

<ענת הר אבן: כשנכנסנו לתוך הדיונים ושקלנו את השיקולים הרבים שיש מסביב, זה לא היה פשוט.

<ענת הר אבן: גם משרד המשפטים נפגש עם כלכלן וגם אנחנו נפגשנו עם כלכלנים כדי לראות איך אפשר ליצור הסדר מאוזן.

<ענת הר אבן: גם הכלכלנים, שזה עולם התוכן שלהם, לא יכולים לתת נוסחה מנצחת.

<ענת הר אבן: חשוב שהוועדה תדע את זה.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: משרד המשפטים, יש לנו תשובות להתחייבות או שנמשיך הלאה?

<שרית פלבר: נצהיר שאנחנו רוצים להביא הצעת חוק תוך 3-4 חודשים.

<שרית פלבר: אם המציע יראה שבתוך 3-4 חודשים אנחנו לא מביאים את הצעת החוק הממשלתית, החלטת ועדת השרים לענייני חקיקה אומרת שההצעה לא תקודם אלא תוכפף להצעת החוק הממשלתית, אפשר לחזור לוועדת השרים ולראות מה המנדט של הצעת החוק הפרטית.

<שרית פלבר: כלומר, זו יכולה להיות הדרך מבחינת

<שרית פלבר: כם לתחוֹם את הזמנים.

<שרית פלבר: אנחנו מרגישים שהעבודה המקצועית יכולה להסתיים בתוך טווח הזמן הזה.

<שרית פלבר: כפי שאמרנו קודם, יש דברים שבאמת לא תלויים בנו.

יואב בן צור: אנחנו מוכנים להמתין עם הנושא הזה עד תחילת מושב החורף, שזה קצת יותר מ-3 חודשים.

יואב בן צור: אם תוך 3 חודשים זה לא יקרה, נמשיך לקדם את הצעת החוק בדרכים שאנחנו חושבים.

יואב בן צור: אני נועל את הדיון.

יואב בן צור: תודה רבה לכולם.