ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 290, 2016-07-19 12:30

<יעקב פישר: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

<יעקב פישר: בבקשה.

<דרורי שפירא: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 119ו(ב) ו-265 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן –החוק) ובתוקף סמכותי לפי סעיף 26(ב) לחוק משק הגז הטבעי, התשס"ב – 2002 (להלן- חוק משק הגז הטבעי) ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1.

<דרורי שפירא: בתקנה 1 לתקנות התכנון והבניה (הקמת מיתקן גז בלחץ נמוך מאד), התשס"ז- 2006 (להלן –התקנות העיקריות) – (1) בהגדרת "אחראי להקמת מיתקן גז" אחרי "בעל הרשיון" יבוא " או צרכן גז טבעי"; (2) - פה שוב היתה תוספת שקשורה לתקנות רישוי הבנייה.

<דרורי שפירא: בהגדרת בעל נכס, האמור יימחק, ובמקומו יבוא: בעל זכות בנכס כמשמעו בתקנה 36ו לתקנות רישוי הבנייה.

<דרורי שפירא: (3) אחרי ההגדרה "מהנדס" יבוא: ""חוק הגז בטיחות ורישוי - חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט – 1989;" (4) הגדרות "מנהל עבודה" "מפרט" "מתכנן מחוז" "מתכנן מיתקן הגז" ו-"תכנית הנדסית" - יימחקו; אחרי ההגדרה "עורך הבקשה" יבוא: "צרכן גז טבעי" - כמשמעותו בחוק משק הגז הטבעי.

<דרורי שפירא: (6) אחרי ההגדרה "תקנות המהנדסים" יבוא: תקנות רישוי הבנייה, תקנות התכנון והבנייה, רישוי הבנייה, התשע"ו-2016.

<יעקב פישר: הערות?

<יעקב פישר: שאלות?

<יעקב פישר: בבקשה.

<יותם אדמי: יותם אדמי, עו"ד מחברת סופרגז.

<יותם אדמי: בהגדרה הקיימת של הסעיף מתקן גז לצריכה עצמית, הנוסח שם לא מתיישר להגדרה בחוק ההסדרים.

<יותם אדמי: זה אמור להיות מתקן גז טבעי לצריכה.

<דרורי שפירא: נכון, יש שני דברים – יש מתקן גז לצריכה עצמית, שזה לפי התקנות האלה, ואליו התקנות הללו מתייחסות, ויש מתקן גז לצריכה, שזה לפי חוק הגז.

<איתי עצמון: זאת הגדרה רחבה יותר.

<איתי עצמון: ההגדרה שנקבעה בחוק ההסדרים בסעיף 8ב לחוק הגז, בטיחות ורישוי, היא הרבה יותר רחבה מסוגי המתקנים שמתכוונים להם כאן.

<איתי עצמון: שאלת שאלה שגם אני שאלתי – לכן צריך להשאיר בכל זאת את ההגדרה כפי שהיא היום.

<איתי עצמון: זה סוגים מסוימים של מתקנים; לא כל ההגדרה הרחבה שיש בחוק הגז, בטיחות ורישוי.

<יעקב פישר: זה עונה לך? תודה.

<יעקב פישר: אם כך תקנה 1 עם התוספות, אנחנו מאשרים.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 1, עם התוספות – פה אחד תקנה 1, עם התוספות – אושרה.

<יעקב פישר: נעבור ל-2.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 3.

<דרורי שפירא: בתקנה 3 לתקנות העיקריות – (1) תקנת משנה (ב), המילים "בשלושה עותקים" והמילים "בצרוף מפרט, שיוגש בחמישה עותקים" - יימחקו; (2) בתקנת משנה (ג) – (א) המילה "ומפרט" ברישה - תימחק; (ב) בפסקה (3), המילים "לעניין החישובים הסטטיים והקונסטרוקציה במיתקן" - יימחקו; (ג) אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) מתכנן שלד הבניין, אם ישנו, למעט לעניין קו גז תת קרקעי"; (ד) בפסקה (5), אחרי "בעל נכס" יבוא "אלא אם כן נשלחה הודעה כאמור בתקנה 3א;".

<יעקב פישר: כן, גברתי.

<כרמל חנני דגני: רק רצינו לציין לעניין תקנה 2, שפספסנו אותה, שאותו שינוי של החלפות תקנות בקשה להיתר בתקנות הרישוי, צריך לחול גם כאן.

<יעקב פישר: נכון, וזה מה שיקרה.

<דרורי שפירא: נכון.

<איתי עצמון: נוסיף תיקון לתקנה 2.

<יעקב פישר: עוד הערות או שאלות?

<יעקב פישר: בבקשה.

<יותם אדמי: לעניין 3א, הכוונה במתכנן שלד הבניין – זה ככל שהיתה בנייה בשביל הקמת מתקן הגז.

<יעקב פישר: ברור.

<יותם אדמי: כי זה לא מאוד ברור, וזה יכול עכשיו לגרור כל מיני בקשות – תביאו לי- - -

<יעקב פישר: לא.

<יעקב פישר: תרשה לי.

<יעקב פישר: זאת כבר התפלפלות יתר.

<יעקב פישר: אנחנו מדברים פה על גז ולא על מכבסות.

<יעקב פישר: חבל על הזמן.

<יעקב פישר: סעיף 2 מאושר.

<יעקב פישר: 3.

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<איתי עצמון: כלומר גם תיקון תקנה 3 וגם תיקון תקנה 2, שניהם אושרו.

<יעקב פישר: כן.

<כרמל חנני דגני: היא הוסיפה את מתכנן שלד הבניין, אם ישנו, בתקנה 3.

<יעקב פישר: זה אושר כבר.

<יעקב פישר: מה את רוצה להוסיף?

<כרמל חנני דגני: כמו בתקנות הרישוי, ששם היה אפשר לפטור מהצורך בחתימה שלו, שיהיה גם פה, שמהנדס רשות הרישוי, שהוא הגורם האחראי, יהיה רשאי לפטור מהחתימה.

<שירה ברנד: לכן כתבנו: אם ישנו.

<יותם בריימן: גם אז, את הפטור שקיבלתם בתקנות שאישרנו לפני ארבע דקות, הוועדה אישרה, גם פה.

<שירה ברנד: שם היה מקרה מיוחד של תחנת הפחתת לחץ, שמביאים אותה as is, ולכן אין שם, ולכן הוספנו.

<יותם בריימן: למה פה?

<יעקב פישר: כי ככה אישרנו.

<יעקב פישר: 3.

<יעקב פישר: תודה.

<דרורי שפירא: הוספת תקנות הוספת תקנות 3א 3ב ו-3ג.

<דרורי שפירא: אחרי תקנה 3 לתקנות העיקריות יבוא: בקשה להיתר שלא נחתמה.

<דרורי שפירא: 3א.

<דרורי שפירא: על בקשה להיתר שלא נחתמה על ידי בעל נכס יחולו הוראות אלה.

<יעקב פישר: מה זאת אומרת, בקשה להיתר שלא נחתמה על-ידי בעל נכס?

<יעקב פישר: אנחנו עושים משהו שלא באישור בעל הנכס?

<יעקב פישר: לא הבנתי.

<שירה ברנד: כן, אנחנו מעבירים את הקו שיכול לעבור גם בקרקע פרטית.

<יעקב פישר: למרות שאני כבעל הנכס, לא הסכמתי.

<שירה ברנד: נכון.

<שירה ברנד: לא חתמת מלכתחילה שאתה מסכים.

<שירה ברנד: זה לא אומר שאתה מתנגד, אבל מלכתחילה לא חתמת- או כי לא ידענו מי אתה, או כי לא רצית לחתום אקטיבית.

<שירה ברנד: לכן אנחנו שולחים לך- - -

<נועם בריימן: זה מקרה כמעט טיפוסי בהעברת תשתיות – אין העברה של בעל הנכס.

<יעקב פישר: טוב.

<שירה ברנד: רק אומר שבדרך כלל זה לא אומר שהוא מתנגד; זה רק אומר שהוא לא ממש מסכים.

<שירה ברנד: יש הבדל בזה.

<יעקב פישר: תודה.

<דרורי שפירא: (1) מבקש ההיתר ימציא הודעה בדבר הגשת הבקשה להיתר לבעלי הנכס, ויגיש לרשות הרישוי הוכחות על המצאת ההודעה בדבר הגשת הבקשה להיתר לבעלי הנכס; (2) בהודעה בדבר הגשת בקשה להיתר, יצוינו התכנית שמכוחה הוגשה הבקשה ומשרדי רשות הרישוי שבהם ניתן לעיין בבקשה, ויצורף לה צילום אויר בקנה מידה 1:1000 של הנכס, אשר סומנו עליו מיקומו של מיתקן גז, רצועת צינור ותחום המגבלות הנובעות מהם; (3) בהעדר מענו של בעל נכס, על המבקש לצרף תצהיר שיפרט בו כי מענו של בעל הנכס אינו ידוע לו וכי עשה מאמץ סביר להשיגו; המבקש יפרסם את דבר הגשת הבקשה להיתר בעיתון יומי לפי הוראות סעיף 1א לחוק ויצרף את עותק הפרסום לבקשה להיתר; (4) בתקנה זו "בעל נכס" לרבות בעל תשתית כהגדרתו בסעיף 55א לחוק משק הגז הטבעי, אם התשתית מצויה בתחום הבקשה, ומיקום המיתקן סומן במפרט לפי סעיף 24 לחוק משק הגז הטבעי.

<יעקב פישר: חובתנו כנציגי ציבור, להביע איזושהי דאגה להתייחסות לבעלי הנכסים פה.

<יעקב פישר: אנחנו מעמידים פה אנשים על עובדה, שאחר כך יכולה להפריע להם משמעותית.

<יעקב פישר: אולי הוא רוצה לחפור, לעשות חניה, לעשות תמ"א 38.

<כרמל חנני דגני: בסעיף הבא יש להם אפשרות להגיש התנגדות.

<יעקב פישר: את ההתנגדות הוא מגיש לפני שחפרנו?

<כרמל חנני דגני: כן.

<נועם בריימן: כן.

<נועם בריימן: הלכנו על הפרוצדורה כאן.

<יעקב פישר: ולא מצאתם אותו.

<דרורי שפירא: שלא נפספס - בתקנה בזו, לתקנת משנה 2, ל-3א2, כשאנחנו מצרפים צילום אוויר בקנה מידה 1:1000 של הנכס, נבקש שיתוסף שבבעלות מקבל ההודעה.

<דרורי שפירא: כל הרעיון, שאנחנו מצרפים לו את החלק שרלוונטי לו.

<דרורי שפירא: זה מה שאנחנו עושים גם היום.

<יעקב פישר: אני לא חושב שתהיה התנגדות.

<יעקב פישר: זאת הכוונה.

<יעקב פישר: אפשר להוסיף את זה, דרורי.

<יעקב פישר: זה בסדר.

<יעקב פישר: זה גם עושה היגיון.

<שירה ברנד: ברור היה שזה הנכס.

<שירה ברנד: לא חשבנו שיש ספק בעניין.

<יעקב פישר: סעיף (2), בהתאם לבקשה, איך תנסחו עכשיו?

<כרמל חנני דגני: יצורף אליה צילום אוויר בקנה מידה 1:1000 של הנכס שבבעלות מקבל ההודעה.

<דרורי שפירא: לא, של אותו הנכס.

<דרורי שפירא: אי-אפשר בבעלות.

<נועם בריימן: גם בסדר.

<יעקב פישר: זה בסדר, של אותו הנכס.

<יעקב פישר: זה עונה על העניין.

<כרמל חנני דגני: תקנת משנה (3) מתייחסת למצב שלא איתרנו את המען של בעל הנכס, ואז גם נותנים תצהיר וגם מפרסמים בעיתון.

<כרמל חנני דגני: אנחנו נמצאים היום במצבים שיש נכסים לא מוסדרים.

<כרמל חנני דגני: אנחנו לא מצליחים לאתר מי הבעלים; לא את הכתובת שלון – אלא מי הבעלים, כי הם לא מוסדרים.

<כרמל חנני דגני: רצינו לבקש, שיהיה בהיעדר מענו של בעל הנכס או, אם לא אותר בעל הנכס, ואז הפרסום בעיתון – אותו דבר.

<שירה ברנד: בסדר גמור.

<יעקב פישר: רוצים שנלך?

<יעקב פישר: אין בעיה.

<יעקב פישר: מה סיכמתם?

<שירה ברנד: חוץ מאשר בהיעדר מענו של בעל הנכס, נתבקשנו גם אם לא אותר בעל הנכס, לאשר את הפרוצדורה של תצהיר ופרסום בעיתון, ומבחינתנו זה מקובל.

<יעקב פישר: בסדר.

<איתי עצמון: עוד יותר להקל?

<שירה ברנד: אם הוא לא אותר – בדרך כלל אתה ניגש ללשכת רישום המקרקעין, מוציא פירוט של הבעלים, ואמור למצוא את הכתובת שלו ולשלוח לו.

<שירה ברנד: אם אתה לא מוצא את הכתובת שלו, או אם לא מצאת במרשם האוכלוסין או בכל דרך אחרת – מפרסם הודעה בעיתון.

<שירה ברנד: פנו ואמרו: הנכס לא מוסדר, לא רשום בלשכת רישום המקרקעין.

<שירה ברנד: אנחנו לא יכולים בכלל לאתר מי זה בעל הנכס.

<איתי עצמון: ברגע שלא מפרטים, מה בדיוק המאמץ הסביר?

<איתי עצמון: זה תיבות עמומות שנתונות לפרשנות, ועלולים לפגוע ככה בזכויות של בעלי הנכסים מכל מיני סיבות.

<איתי עצמון: אני יכול להעלות בדעתי כל מיני תרחישים, שאדם לא נמצא מספר חודשים בנכס שלו, וקשה לאתר אותו.

<איתי עצמון: לא כתבתם, מה הפעולות הפוזיטיביות שיש לעשות.

<שירה ברנד: אסביר שהן כל כך פשוטות וברורות – הן לא מפורטות, אבל הפרוצדורה הזאת קיימת לגבי כל בקשה להיתר במדינת ישראל; לא רק- - -

<איתי עצמון: אבל ההשלכות כאן יכולות להיות דרמטיות.

<שירה ברנד: יותר מאשר אם בונים אצלך בחצר?

<איתי עצמון: אם מניחים לי צנרת בשטח שלי?

לאה ורון: צנרת שעלולה למנוע הקמה של בית.

<משה שפיצר: זה לא יכול להיות מבחינת הייעודים.

<משה שפיצר: את מעבירה צנרת רק במקום מסוים.

<משה שפיצר: את לא יכולה סתם.

<דרורי שפירא: ככה זה בתקנות הרישוי שאושרו עכשיו.

קריאה: גם ככה מחויב בפרסום בעיתון.

קריאה: הפרוצדורות הרגילות.

קריאה: יש פה תהליך מסוים, שבכל דיני התכנון והבנייה הוא התהליך המקובל.

קריאה: זה לא המצאה לכבוד התקנות הללו.

<יעקב פישר: יש דברים שאנחנו יכולים עוד- - -

<איתי עצמון: אני לא בטוח שהיתי מוסיף את ההוראה הזאת בפסקה (3).

<שירה ברנד: אקריא את תקנות הרישוי החדשות.

<שירה ברנד: אולי זה יעזור.

<שירה ברנד: זו אמורה להיות אותה הוראה.

<יעקב פישר: תקריאי.

<שירה ברנד: לגבי כל בקשה להיתר אחרת – לא רק של גז טבעי.

<שירה ברנד: בהיעדר מען של בעל זכות במקרקעין – 1.

<שירה ברנד: יצהיר מבקש ההיתר כי מענו של בעל הזכות במקרקעין אינו ידוע, וכי יעשה מאמץ סביר להשיגו.

<שירה ברנד: 2.

<שירה ברנד: יפרסם פרסום בעיתון כי כאמור בסעיף 1א לחוק, שיפורטו בו הבקשה להיתר, פרטי הזיהוי המקובלים של הבקשה להיתר, המקום שבו ניתן לעיין בבקשה, המועד שבו תוגש וכן האפשרות להתנגד לבקשה בתוך 15 ימים ממועד הבקשה, כלומר הפרוצדורה הזאת קיימת ביתר שאת.

<יעקב פישר: כן, אבל בחיים שלי - לא שיש לי נכסים ומגרשים, אבל בחיים שלי לא הסתכלתי על פרסומים בעיתון, אם הולכים לעשות משהו.

<יעקב פישר: השאלה, אם יש- - -

<משה שפיצר: ודאי שמסתכלים.

לאה ורון: סעיף 149 וסעיף 151 לחוק התכנון והבנייה, דרכי הודעה, של מודעות וכו', כשזה שינוי ייעוד או כשזה פגיעה בקו בניין.

<שירה ברנד: אבל התוכנית אושרה; אנחנו עכשיו בהיתר שתואם לתוכנית.

<כרמל חנני דגני: בחוק החדש, כשאין היתר ויש רק תוכנית עבודה, הפרסום של תוכנית עבודה נעשה רק בפרסום בעיתון.

<כרמל חנני דגני: מלכתחילה לא נשלחות הודעות לבעל הנכס.

לאה ורון: אבל אנחנו יודעים שבעלי נכסים לא יושבים ומחפשים בעיתון מה הולכים לעשות להם במקרקעין.

<כרמל חנני דגני: אני רק אומרת שהכלל – הרי יש חוק – מהיום כל תוכנית עבודה תיעשה לפי החוק החדש, שקובע שאין הודעות לבעלי נכסים.

<יעקב פישר: הבנו.

<יעקב פישר: ניסינו.

<איתי עצמון: את מדברת על הטבעי?

<נועם בריימן: בואו לא נשכח – בפרסום אני מחויב.

<נועם בריימן: על זה אין ויכוח.

<נועם בריימן: אנחנו מדברים על המקרה שבו אני לא מזהה – לא רשום לי מי בעל הנכס.

<נועם בריימן: זה לא אירוע שאני לא מאתר בעל נכס – זה כבר מוסדר.

<נועם בריימן: אנחנו מדברים על אירוע קיצון.

<נועם בריימן: אבל אירועי הקיצון האלה מתקיימים במציאות.

<נתי גלבוע: אני יכול לתת לך מקרה שעכשיו יש לנו בלוד – עשרות ואפילו מאות בעלי מקרקעין- - -

לאה ורון: בטאבו.

לאה ורון: אני יודעת את זה.

<נועם בריימן: לא, בשום מקום.

<נועם בריימן: איך אני אדע?

<נועם בריימן: למי אודיע?

<יעקב פישר: רבותיי, אנחנו משאירים את זה ככה.

<יעקב פישר: לא כל כך מרוצים, אבל אין משהו יותר טוב.

<יעקב פישר: בלי התוספת.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 3א – פה אחד תקנה 3א אושרה.

<יעקב פישר: 3א מאושרת.

<יותם אדמי: אדוני היושב-ראש, הערה לעניין 3א2.

<איתי עצמון: הוועדה מאשרת תקנה – אי-אפשר להעיר הערות לאחר שהיא אושרה.

<יעקב פישר: באופן חד-פעמי, בבקשה.

<יותם אדמי: תודה רבה וסליחה.

<יותם אדמי: לגבי תחום המגבלות הנובעות – לפי מה שאנחנו מכירים לגבי מתקני גז בלחץ נמוך מאוד, שמיועדים לצריכה, אין מגבלות שנובעות מהם.

<יותם אדמי: לכן צריך לומר: הנובעות מהם ככל שישנן – שלא תהיה דרישה להראות מגבלות, כשאין כאלה.

<יעקב פישר: לי אין בעיה עם זה.

<יעקב פישר: תלוי בצנרת.

<יעקב פישר: בצנרת יש מגבלות.

<יעקב פישר: חצי מטר, מטר - לפי סוג הלחץ, לפי סוג הצינור.

<יעקב פישר: 3א אושר.

<יעקב פישר: 3ב.

<דרורי שפירא: התנגדות לבקשה.

<דרורי שפירא: 3ב.

<דרורי שפירא: (א) מי שקיבל הודעה לפי תקנה 3א רשאי להגיש לרשות הרישוי התנגדות לבקשה להיתר בתוך עשרים ימים מיום שהומצאה לו הודעה על הגשתה או מיום הפרסום האמור בתקנה 3א(3), לפי המאוחר.

<דרורי שפירא: (ב) החלטת רשות הרישוי בהתנגדות תתקבל על פי שיקולים תכנוניים הנובעים מהוראות החוק, התקנות שלפיו והתכניות החלות על הנכס.

<דרורי שפירא: (ג) רשות הרישוי תשלח למתנגד ולמבקש הודעה בדבר החלטתה.

<דרורי שפירא: (ד) החליטה רשות הרישוי לדחות את ההתנגדות כאמור בתקנת משנה (א), לא תיתן את ההיתר אלא לאחר שחלפו 30 ימים מיום משלוח ההודעה למתנגד ולמבקש, כאמור בתקנת משנה (ג).

<דרורי שפירא: 3ג.

<דרורי שפירא: סייג לעניין מועד מתן ההיתר.

<דרורי שפירא: לא יינתן היתר שחלה עליו תקנה 3א אלא לאחר תום 25 ימים מיום שהומצאה הודעה בדבר הגשת הבקשה כאמור בתקנה האמורה.

<יעקב פישר: יש למישהו הערות?

<יעקב פישר: בבקשה.

<יותם אדמי: בתקנה 3ב(ד), פרק זמן של 30 יום, לא תואם ל-14 ימים שיש בתקנות של רישוי מתקני גז.

<יותם אדמי: אנחנו מציעים לעשות את לוחות הזמנים- - -

<יעקב פישר: אתם מציעים להוריד ל-14 או להעלות את ה-14 ל-30?

<יותם אדמי: להוריד ל-14.

<יותם אדמי: 14 ימים למתן היתר לאחר דחיית התנגדות.

<דרורי שפירא: אין הליך כזה בתקנות הרישוי.

<יותם אדמי: יש בתקנות הרישוי – תקנה 5ד: החליטה רשות הרישוי לגז לדחות את ההתנגדות כאמור בתקנת משנה (א) – לא תיתן את ההיתר אלא לאחר שחלפו 14 ימים מיום משלוח ההודעה מבעל הנכס למבקש.

<יותם אדמי: זה קיים.

<יותם אדמי: רק אמורים לעשות דין אחיד.

<יעקב פישר: תבדקו את הנקודה הזאת.

<יעקב פישר: אין ספק שצריך אחידות, אבל אני דווקא בעד ה-30 יום, כי זה נותן בכל זאת – אני חושב שבנושא הזה, כאשר מדובר בקבלה של החלטה שלילית, כדאי ללכת על ימים ארוכים יותר.

<יעקב פישר: אבל אם זה סותר אחד את השני- - -

<איתי עצמון: אלא אם כן יש טעם פה- - -

<שירה ברנד: הטעם הוא להגשת ערר.

<שירה ברנד: אני רק בודקת כמה זמן יש להגשת ערר.

<יעקב פישר: תבדקו את הנושא הזה, ולפי זה תחליטו.

<יעקב פישר: אפשר לאשר את זה בכפוף.

<איתי עצמון: למעט תקנת משנה (א)?

<יעקב פישר: כן.

<איתי עצמון: אז תקנות 3ב ו-3ג למעט תקנת משנה (ד) לתקנה 3ב - שמחייבת בדיקה.

<איתי עצמון: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<נועם בריימן: אבל לזה לא יצטרכו עוד דיון?

<יעקב פישר: נכון.

<יעקב פישר: ננסה לעשות את זה תוך כדי.

<יעקב פישר: לא יצטרכו עוד דיון.

<יעקב פישר: סייג לעניין מועד אחר.

<שירה ברנד: יש זכות ערר.

<שירה ברנד: פשוט צריך לבדוק תוך כמה זמן מותר להגיש ערר.

<נועם בריימן: תוך 15 ימים מיום שנודע לו על הסירוב – כתוב ב-26ג.

קריאה: לוועדת ערר מחוזית.

<יעקב פישר: אחרי שנגמר הסיפור – 30 או 14.

<יעקב פישר: אחרי שלא קיבלו את ערעורו, הוא יוכל לפנות גם לערר.

<שירה ברנד: נכון, והתקופה היא 15 ימים.

<שירה ברנד: הכוונה היא שמחכים עד תום התקופה של הערר.

<שירה ברנד: זה הרעיון של התקופה הזאת.

<שירה ברנד: משך הזמן נקבע כדי לאפשר להגיש ערר.

<יעקב פישר: אז איך יוצאים מהסיפור של ה-30, 15, ערר ושאר ירקות?

<יעקב פישר: תבדקו.

<יעקב פישר: 4.

<שירה ברנד: רגע, אגיד לכם למה פה 30 – כי זה רשות רישוי, וערר על רשות רישוי – 30 ימים.

<שירה ברנד: רשות רישוי מקומית.

<יעקב פישר: בא לציון גואל.

<יעקב פישר: אישרנו גם את זה.

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<איתי עצמון: אישרנו גם את תקנת משנה (ד).

<שירה ברנד: זה הפער ביניהם – הפער על רשות רישוי לגז הוא 15 יום, ופה זה רשות רישוי מקומית.

<יעקב פישר: תקנה 4.

<דרורי שפירא: תיקון 4.

<דרורי שפירא: בתקנה 4, במקום המילים בתקנות 2ד עד 2ט לתקנות בקשה להיתר, יבוא – תקנות רישוי הבנייה- - -

<איתי עצמון: אנחנו לא אתך.

<שירה ברנד: אנחנו מפנים לתקנות הבקשה להיתר.

<שירה ברנד: היא מפנה לתקנות 2ד עד 2ט.

<שירה ברנד: אנחנו משנים את זה ל-27 ו-28, וחלק יא לתקנות רישוי הבנייה.

<יעקב פישר: בסדר.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 5.

<דרורי שפירא: בתקנה 5 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), בפסקה (1) במקום המילים מפה מיצבית יבוא: מפת מדידה להיתר – כמשמעותה בתקנות רישוי הבנייה.

<דרורי שפירא: (2) אחרי פסקה (4) יבוא: 5.

<דרורי שפירא: לבקשה להיתר למתקן גז, למעט מתקן גז טבעי לצריכה כמשמעותו בסעיף 8ב לחוק הגז בטיחות ורישוי, מפרט שאושר כמשמעותו בסעיף 24 לחוק משק הגז הטבעי.

<דרורי שפירא: (3) אחרי תקנת משנה (ב) יבוא: (ג): במתקן גז שלא סומן בתוכנית עבודה יכלול המפרט לפי סעיף 24 לחוק משק הגז הטבעי סימון מפורט של מיקום מתקן הגז.

<יעקב פישר: בבקשה.

<נועם בריימן: הערה אחת יש לנו.

<נועם בריימן: בעניין פסקה (4), אנחנו רוצים לומר: מפרט כמשמעותו, ולא מפרט שאושר כמשמעותו.

<נועם בריימן: התהליך הוא, שהמפרט עובר בתהליך מקביל בלי רשות הגז, ואנחנו לא עובדים שוב בטור.

<נועם בריימן: אני מדבר על התיקון, אחרי פסקה (4) תוסף (5).

<נועם בריימן: שם רשום: מפרט שאושר.

<נועם בריימן: אנחנו אומרים: מפרט כמשמעותו.

<איתי עצמון: מה זה אומר, מפרט כמשמעותו?

<נועם בריימן: אני מגיש מפרט לרשות הגז ולרשות הרישוי.

<נועם בריימן: רשות הגז מאשרת את המפרט, לפי החוק.

<נועם בריימן: אני רק לא רוצה לסיים את התהליך של אישור המפרט ברשות הגז, ורק אז להגיע לרשות הרישוי.

<נועם בריימן: התהליכים הללו צריכים להתקיים במקביל.

<יעקב פישר: אתה רוצה מקבילות.

<יעקב פישר: בבקשה.

<נועם בריימן: כן.

<דרורי שפירא: אני רוצה להתייחס.

<דרורי שפירא: הסעיף המקביל שלנו, שהוא סעיף 26 לחוק משק הגז הטבעי, אומר: שר הפנים באישור ועדת הכלכלה של הכנסת – זה עכשיו שר האוצר - יתקין תקנות לעניין הליכי הגשת מפרט והליכי אישורו כאמור.

<דרורי שפירא: הוא מתייחס למה שנאמר ב-א, שם נאמר:

<דרורי שפירא: מיקומו של מתקן גז, שהוא חלק מרשת חלוקה בלחץ נמוך מאוד, ככל שלא נקבע בתוכנית עבודה, ייקבע במפרט שאושר כאמור בסעיף 24, ויהיה טעון אישור.

<יעקב פישר: לכן הכנסתם את העניין שאושר.

<נועם בריימן: לא סותר.

<נועם בריימן: עד ההיתר – לא עד הגשת הבקשה.

<דרורי שפירא: העיקרון הוא שרשות הרישוי המקומית אמורה לקבוע את המיקום על גבי מפרט שאושר.

<דרורי שפירא: כך אומר החוק.

<נועם בריימן: יש פה טעות, והיא טעות היסטורית.

<נועם בריימן: גם בדברי הכנסת ב-2001 אמר היושב-ראש והגדיר את הסדר – היה אז אברהם פורז, והוא אמר שהפרמטרים העיקריים יהיו חלק מהתוכנית - אז פונים אל מינהלת הגז, מקבלים היתר לעניין בטיחות, מראים את התוואי לכל ועדה מקומית שנוגעת בדבר.

<נועם בריימן: כך דובר בזמנו.

<נועם בריימן: בעצם המפרט לא מאושר כתנאי להגשה.

<נועם בריימן: אנחנו לא שם.

<נועם בריימן: מי שמאשר את המפרט זה רשות הגז, והיא תאשר אותו בשלב- - -

<שירה ברנד: אדוני היושב-ראש, במהות הם צודקים, אבל לשון החוק לא מאפשרת לנו, זה מה שאנחנו מנסים לומר.

<יעקב פישר: תחזרי על דבריך, דברים חשובים.

<שירה ברנד: במהות יש הרבה צדק בדבריהם, אבל מלשון החוק איננו יכולים לכתוב אחרת.

<שירה ברנד: זאת הבעיה פה.

<שירה ברנד: החוק אומר שלרשות רישוי תגיש את המיקום על גבי מפרט מאושר, אז אתה לא יכול להגיש משהו אחר.

<שירה ברנד: זה העניין.

<שירה ברנד: אם יתקנו את החוק, אפשר יהיה לתקן גם פה.

<יעקב פישר: הבנתי.

<יעקב פישר: בבקשה.

<אסף כהן: ראשית, אני רוצה להתייחס למהות.

<אסף כהן: מפרט מאושר זה פועל יוצא של תכנון הנדסי מפורט.

<אסף כהן: משמעות הדבר, שאם אנחנו משאירים את הנוסח כפי שהוא, שחברת החלוקה צריכה לעשות תכנון הנדסי מפורט, לאשר אותו ברשות הגז הטבעי עוד לפני שהגישה בקשה להיתר, עוד לפני שיש לה חצי ודאות לגבי מיקומו של המתקן, כי המפרט לא יודע למקם את המתקן ימינה או שמאלה.

<יעקב פישר: זה תומך בדבריו של העו"ד המלומד.

<אסף כהן: כמובן.

<אסף כהן: הוא בודק הנדסה.

<יעקב פישר: איך אנחנו יוצאים מכך שהניסוח החוקי לא מאפשר לנו?

<נועם בריימן: אנחנו רואים את כוונת המחוקק.

<יעקב פישר: בסדר.

<יעקב פישר: אסף, סיים.

<אסף כהן: דיברתי על עניין המהות.

<אסף כהן: לגבי פרשנות סעיף 26, אני סבור שבגלל שכתוב בסעיף 26: ככל שלא נקבע בתוכנית עבודה, ייקבע במפרט שאושר כאמור בסעיף 24, ויהיה טעון אישור רשות הרישוי המקומית, יש להתייחס לשני האישורים הללו במקביל, כי יש גם אישור רשות הרישוי המקומית, קרי בקשה להיתר בנייה, וגם- - -

<יעקב פישר: איך אתה יוצא מזה ניסוחית בתקנות?

<אסף כהן: כמו שעשינו בתקנות הרישוי, שלא יינתן היתר בנייה אלא לאחר קבלת אישור- - -

<שירה ברנד: אבל תיקנת את זה בחוק שם.

<שירה ברנד: זה העניין.

<שירה ברנד: זה ההבדל ביניהם.

<יעקב פישר: יש פה בעיה, שזה כתוב בחוק.

<יעקב פישר: היא לא יכולה בתקנות לכתוב משהו שהוא סותר או מה שהוא לא כתוב בחוק.

<יעקב פישר: אם לא נחליט לתקן את החוק – אפשר להחליט, אבל זה לא יעיל.

<יערה גלבוע: אני רוצה לחדד – אני עו"ד יערה גלבוע, הלשכה המשפטית במשרד התשתיות.

<יערה גלבוע: כרגע המפרט המאושר הוא תנאי סף להגיש את הבקשה.

<יערה גלבוע: אני אחדד את דבריו של נועם – הם מבקשים, שזה יהיה תנאי לקבל את ההיתר; לא כדאי להגיש את הבקשה עצמה.

<יערה גלבוע: זה העניין.

<יעקב פישר: אוקיי.

<יעקב פישר: זה עדיין לא פותר את הבעיה הניסוחית.

<כרמל חנני דגני: זה כן.

<כרמל חנני דגני: פסקה (5) – להשמיט את המילה: שאושר.

<כרמל חנני דגני: מפרט כמשמעו.

<שירה ברנד: זה תנאי סף כי החוק אומר שזה מה שצריך להגיש.

<שירה ברנד: ברור שזה תנאי סף.

<נועם בריימן: לא כתוב.

<נועם בריימן: נקריא את הסעיף בחוק.

<יעקב פישר: אני אקריא את הסעיף בחוק – 26א:

<יעקב פישר: מיקומו של מתקן גז שהוא חלק מרשת חלוקה בלחץ נמוך מאוד, ככל שלא נקבע בתוכנית עבודה, ייקבע במפרט שאושר, כאמור בסעיף 24, ויהיה טעון אישור רשות הרישוי המקומית וגו'.

<יעקב פישר: השאלה הא הפרשנות פה.

<יעקב פישר: בבקשה.

<נועם בריימן: אחדד את הפרשנות.

<נועם בריימן: אין ספק, שרשות הרישוי לא תסיים את ההליך אצלה לפני שהמפרט אושר.

<נועם בריימן: לכן, כשהיא קובעת בסוף, היא קובעת אם מפרט מאושר.

<נועם בריימן: על זה אני חושב שאף אחד פה בחדר חולק על זה.

<נועם בריימן: השאלה, אם בשלב ההגשה צריך את זה.

<נועם בריימן: אני לא חושב שהסעיף הזה כמות שהוא – הפרשנות מחילה- - -

<יעקב פישר: בבקשה.

<דרורי שפירא: הסעיף הזה אומר קודם כל, שהמיקום ייקבע על מפרט מאושר.

<דרורי שפירא: איך אני יכולה לדון בהיתר אם אין לי המיקום?

<דרורי שפירא: זה דבר אחד.

<דרורי שפירא: דבר שני, הסעיף השני אומר: שר הפנים, שר האוצר באישור ועדת הכלכלה יתקין תקנות לעניין הליכי הגשת המפרט והליכי אישורו.

<דרורי שפירא: המפרט המאושר הזה שדיברנו עליו ב-א, עכשיו אנחנו קובעים את הליכי אישורו.

<דרורי שפירא: איך רשות הרישוי המקומית מבצעת את התהליך הזה?

<דרורי שפירא: זה מה שאנחנו עושים עכשיו.

<דרורי שפירא: חיברו את שני הדברים הללו.

<דרורי שפירא: יש פה שני סעיפים מסמיכים: סעיף אחד מסמיך זה סעיף 26 לחוק משק הגז הטבעי, והסעיף השני המסמיך הוא סעיף 119 לחוק התכנון והבנייה שמדבר על ההיתרים.

<דרורי שפירא: חיברו את שני הדברים האלה.

<יעקב פישר: אולי אם נוסיף את השלב שבו צריך להגיש את המפרט המאושר, זה ייתר את- - -

<נועם בריימן: יש סעיף של טרם אישורו של המפרט באופן סופי.

<יעקב פישר: משהו כזה.

<נועם בריימן: יוגש מפרט על גבי תסריט.

<יעקב פישר: נתחכמה לו.

<שירה ברנד: השאלה פה היא שאלת פרשנות משפטית.

<שירה ברנד: אנחנו מסכימים ברמה העקרונית לעניין זה.

<יעקב פישר: הבנו.

<יעקב פישר: אנחנו מנסים למצוא מוצא מהעניין.

<שירה ברנד: ניסינו ארוכות למצוא מוצא.

<שירה ברנד: מוצא הוא רק בתיקון החוק.

<שירה ברנד: לא מצאנו מוצא אחר, כי המפרט הזה צריך להיות מוגש.

<שירה ברנד: בזה דנה הוועדה אי-אפשר לומר שזה לא יוגש.

<שירה ברנד: על מה היא תדון?

<יעקב פישר: מה אומר משרד המשפטים?

<נועה עמירב: אין לנו התנגדות לנוסח.

<נועה עמירב: אנחנו כן נוטים לעמדה שבעניין תכנון, שהנוסח של החוק כפי שהוא מחייב הגשת מפרט שאושר, בין אם בגלל השילוב של סעיפים קטנים (א) ו-(ב) שמתייחסים לאותו מפרט שאושר.

<נועה עמירב: אני לא יודעת אם ברמה הפרקטית יש שלב ביניים שבו יש אפשרות.

<שירה ברנד: יש תנאי סף ויש היתר.

<נועם בריימן: האם אי-אפשר שוב לומר היתר עם אישור?

<ענבר מלמוד: סעיף 26ב קובע שהתקנות יותקנו לעניין הליכי הגשת מפרט והליכי אישורו.

<ענבר מלמוד: להבנתי, כן נותן את האפשרות- - -

<שירה ברנד: על-ידי רשות הרישוי המקומית.

< ענבר מלמוד: אבל כן זה נותן את הפתח לעשות פה הפרדה בין השניים , ולהתאים את זה.

<דרורי שפירא: לא, את מקבלת מפרט מאושר, וקובעת מה הליכי אישורו על-ידי רשות רישוי.

< ענבר מלמוד: לכן אני אומרת – בואו נפריד את זה לשניים.

<יעקב פישר: יש לנו שתי אפשרויות: אחת זה להשאיר את העניין פתוח, ולתת למשרד המשפטים להכריע; השני זה לאשר אותו כלשון החוק.

<יעקב פישר: בבקשה.

<נתנאל היימן: נתנאל היימן, התאחדות התעשיינים.

<נתנאל היימן: קודם כל, אני מסכים עם מה שהיועצת המשפטית אמרה.

<נתנאל היימן: דבר שני, יש פה עניין של היגיון בריא.

<נתנאל היימן: כל המטרה היתה לייצר תהליכים שכמה שיותר מהר – לפיכך נתכנסנו.

<נתנאל היימן: יש לזכור את זה מדי פעם, עם כל הפלפולים.

<יעקב פישר: זה אני זוכר, אבל יש מגבלה שאיני יכול לאשר תקנה שעומדת, לפחות לפי הפרשנות כרגע, בניגוד לחוק.

<יעקב פישר: אני לא יכול שלא לכתוב את המילה: שאושר.

<נתנאל היימן: החוק אומר:

<נתנאל היימן: דרכי הגשה והליכי אישור.

<נתנאל היימן: אלה שני דברים שונים.

<נתנאל היימן: אפשר להתייחס אליהם בנפרד.

<יעקב פישר: לא יודע.

<יעקב פישר: אני מציע כך, רבותיי – נועה, תביאי את הסוגיה לצמרת משרד המשפטים.

<יעקב פישר: אנחנו נאשר הכול להוציא הסעיף הזה הקטן.

<יעקב פישר: לא יידרש כינוס מיוחד של הוועדה.

<יעקב פישר: כשנקבל את הפסיקה, נודיע לגורמים מה שסוכם.

<נועה עמירב: נשמח לשמוע את עמדת היועץ המשפטי של הוועדה.

<איתי עצמון: אני חושב שקודם כל, כיוון שמדובר בחקיקת משנה, הפרשנות הראשונית צריכה להיות של משרדי הממשלה – בפרט משרד המשפטים, והמשרדים שאחראים על יישום החוק.

<איתי עצמון: אני לא אפרש בלי לדעת מה הפרשנות שלכם.

<יעקב פישר: אנחנו יכולים להצביע, ולהשאיר את זה לפרשנות, אבל זה דחוק.

<איתי עצמון: הפרשנות כאן מאוד ברורה.

<איתי עצמון: מדובר במפרט שאושר – זה מה שכתוב בחוק, וזה מה שכרגע מוצא כאן.

<נועם בריימן: אפשר.

<נועם בריימן: השאלה, מתי.

<נועם בריימן: אנחנו רק מדברים על עיתוי האישור.

<משה שפיצר: זה לא תנאי לעצם ההגשה.

<משה שפיצר: אנחנו מסכימים על אותו דבר בדיוק.

<איתי עצמון: אם מגישים טיוטת מפרט, ולאחר מכן יש שינויים, מה רשות הרישוי המקומית תעשה עם זה?

<נועם בריימן: טרם אישרנו.

<נועם בריימן: בגלל זה אמרנו את הנושא של טרם האישור.

<נועם בריימן: יגיש המבקש מפרט מאושר על גבי תסריט כתנאי.

<נועה עמירב: מה קורה היום?

<נועה עמירב: כי בעצם החובה הזאת להגיש מפרט עם הבקשה כבר קיימת בתקנות היום, אז מה השתנה?

<יעקב פישר: בבקשה.

<אסף כהן: אל"ף, אני מזכיר שהתיקון שאנחנו עושים, הבעיה הזאת הופיעה גם בתקנות הרישוי, לכן גם בלחץ נמוך שהוא לא נמוך מאוד, היתה אותה בעיה.

<אסף כהן: הם היו צריכים להגיש מפרט.

<אסף כהן: בפרקטיקה לא הגישו מפרט הנדסי יחד עם בקשה להיתר בנייה, אלא בפרקטיקה בחמש השנים האחרונות זה היווה תנאי לקבלת היתר הבנייה.

<אסף כהן: אני רוצה להוסיף פרט אחד: מפרט הנדסי זה תיקיות כאלה שעניינן הנדסה, נוסחאות, חישובים, עניינים טכניים.

<אסף כהן: אין להם עניינים לשיקולים תכנונים ורישויים שעומדים בפני רשות הרישוי המחוזית או המקומית.

<אסף כהן: זה חשוב.

<איתי עצמון: אני רוצה לשאול, לפי מה שאני מבין מכם, מתקני גז בלחץ נמוך מאוד יכולים להיות חלק מרשת חלוקה, ויכולים גם לא להיות חלק מרשת חלוקה.

<איתי עצמון: ככל שהם חלק מרשת חלוקה, סעיף 25 קובע שרשות הרישוי לא תתנה את הגשת תוכנית עבודה לאישור לפי סעיף 24 ובלבד שלא תאושר תוכנית עבודה אלא לאחר אישור המפרט.

<נועם בריימן: זה רק מחדד את האבסורד.

<דרורי שפירא: זה רק מדבר על רשות רישוי גז טבעי.

<נועם בריימן: נכון, מבחינה לשונית – אין ספק שהן צודקות, אבל ברמה המהותית זה רק מחדד את האבסורד.

<דרורי שפירא: היא הנותנת.

<דרורי שפירא: מה שאסף אמר - השתגענו – ניסינו למצוא פתרון.

<יעקב פישר: אין לנו ברירה.

<יעקב פישר: נצטרך לאשר את זה, לצערי, ככה, בכפוף שהוועדה מבקשת, אפילו דורשת, שמשרד המשפטים, שמשרדי הממשלה ימצאו פתרון.

<איתי עצמון: קודם כל ייתנו תשובה לפרשנות מבחינתם של הוראות החוק המסמיך.

<איתי עצמון: אנחנו רוצים לשמוע תשובה ברורה – לא ככל הנראה.

<יעקב פישר: אין לנו ברירה אחרת.

<יעקב פישר: הטענה מקובלת.

<יעקב פישר: אפשר בתוך שבועיים ימי עבודה?

<יעקב פישר: אפילו עשרה ימים.

<יערה גלבוע: אדוני היושב-ראש, בסעיף 3א4 נכנס שמיקום המתקן סומן במפרט מאושר.

<יערה גלבוע: אני רוצה שנשים לב- - -

<איתי עצמון: אנחנו נתאים את הנוסח.

<יערה גלבוע: שיהיה כתוב בפרוטוקול, שגם בסעיף 3א4.

<יעקב פישר: אוקיי.

<יעקב פישר: אז אנחנו מאשרים את זה בכפוף לעשרה ימים שבהם נקבל את התייחסות משרד המשפטים.

<יעקב פישר: תודה.

<יעקב פישר: 5.

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<נתי גלבוע: אדוני, מה יקרה אם בסוף תראו שלא ניתן?

<נתי גלבוע: צריך לתקן את החוק.

<נתי גלבוע: איך יהיה אז לוח הזמנים?

<יעקב פישר: אז ננסה לעשות הצעת חוק.

<נתי גלבוע: בסיטואציה הנוכחית לא נוכל להגיש את זה.

<נתי גלבוע: זה קבל עם ועדה

<יעקב פישר: גם היום.

<יעקב פישר: אני מקווה שימצאו פתרון.

<איתי עצמון: ההגדרה של מפרט בתקנות כנוסחן היום, אני מקריא: מפרט- - - שאישר המנהל והממונה כהגדרתם בחוק האמור, וערוך לפי תקנות אלה.

קריאה: אבל היום זה לא בסעיף 5- - -

<יעקב פישר: לא משנה.

<יעקב פישר: יש הגדרה ברורה.

<יעקב פישר: חבל להתעסק עם זה.

<יעקב פישר: נצטרך למצוא לזה פתרון.

<יעקב פישר: או שנקבל פרשנות שפתוחה לעבוד עם זה.

<נועם בריימן: או תיקון חקיקה, ואז שוב תיקון תקנות.

<יעקב פישר: רבותיי, יש גם גבול לסבלנות שלי, תאמינו לי.

<יעקב פישר: סעיף 5.

<דרורי שפירא: לפני כן, תקנה 6 לתקנות העיקריות - בטלה.

<שירה ברנד: מפה מצבית שהחלפנו אותה במפת מדידה.

<דרורי שפירא: החלפת תקנה 7.

<דרורי שפירא: במקום תקנה 7 לתקנות העיקריות יבוא: מפת איתור.

<דרורי שפירא: 7 (א) (א) מפת האיתור תיערך בקנה המידה של מפת המדידה, ויצוינו בה הפרטים המפורטים להלן, בין הנמצאים בנכס ובין שמבקשים להקימם במסגרת הבקשה: (1) בנינים ודרכי הגישה אליהם; (2) מיתקן גז לרבות המגבלות הנובעות ממנו; (3) דרכי הגישה למתקן הגז; (4) כניסות ויציאות של מיתקן גז; (5) חצרות, מקומות חניה ומפלסיהם; (6) קווי אספקת מים, קידוחי מים ואזורי מגן כמשמעותם בתקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתייה), התשנ"ה-1995; (7) כל התשתיות הנמצאות בתחום הבקשה, לרבות תשתיות שטרם הוקמו אך אושרו בתכנית לפי החוק; (8) ארובה וגובהה; (9) גדרות; (10) תיאור התנאים הפיסיים של השטח שבתחום הבקשה.

<דרורי שפירא: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א)(7), עורך הבקשה רשאי לפרט את רשימת הגופים שפנה אליהם בבקשה לקבל מידע אודות תשתית, ולא נתקבלה תגובתם; פניה כאמור תהיה לכתובת בעל התשתית הרשומה אצל רשם החברות וברשות מקומית, למשרדי הרשות המקומית.

<שירה ברנד: לא צריך את הרשות המקומית, כי זה הרשות המקומית שם.

<שירה ברנד: אנחנו ברשות רישוי מקומית.

<יעקב פישר: נכון, אפשר למחוק.

<יעקב פישר: לא חייבים.

<יעקב פישר: בבקשה.

<נועם בריימן: אם רוצים פה גם להגדיר תשתיות, או יש לנו הגדרת תשתיות?

<נועם בריימן: אם אימצנו שם את המודל, כנראה שאין ברירה גם פה.

<דרורי שפירא: לגבי ההגדרה של בעל תשתית, יש פה בסעיף 4 הפניה, אז נעשה את זה כהגדרה.

<דרורי שפירא: בסדר?

<יעקב פישר: בסדר גמור.

<איתי עצמון: מה יהיה השימוש בהגדרה כאן בתקנה 7 החדשה?

<איתי עצמון: עורך הבקשה רשאי לפרט את רשימת הגופים שפנה אליהם בבקשה לקבל מידע אודות תשתית.

<נועם בריימן: אפשר: רשימת בעלי התשתית.

<שירה ברנד: בתקנה עצמה אין שינוי.

<שירה ברנד: ברגע שנגדיר מה תשתית, אפשר יהיה לדעת.

<יעקב פישר: ומחקנו רשות מקומית.

<איתי עצמון: ההגדרה שיש בתקנה 3א היא לא לתשתית אלא היא לבעל תשתית, סליחה.

<שירה ברנד: נתאים את זה למה שהצענו בתקנות הרישוי – הצענו להוסיף הגדרה של מתקני תשתית.

<שירה ברנד: חבל שיהיו הגדרות שונות.

<איתי עצמון: לגבי רשת חלוקה?

<שירה ברנד: כן.

<יעקב פישר: אז את משנה את זה למתקני תשתית.

<שירה ברנד: גם בתקנה 3 נפנה לאותה הגדרה.

<יעקב פישר: בסדר.

<יעקב פישר: אז מאשרים את 5 ועוברים ל-6.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 5 – פה אחד תקנה 5 אושרה.

<איתי עצמון: כלומר גם תיקון תקנה 6 לתקנות העיקריות וגם תקנה 7 החדשה אושרה.

<יעקב פישר: וגם מחקנו רשות מקומית.

<יעקב פישר: 6.

<יעקב פישר: תקנה 12.

<דרורי שפירא: לפני זה אני מוסיפה – תיקון תקנה 9.

<דרורי שפירא: בתקנה 9, במקום בתקנה 8 לתקנות בקשה להיתר, יבוא: פרט 2ג לתקנות רישוי הבנייה.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 10.

<דרורי שפירא: בתקנה 10, במקום בתקנה 9 לתקנות בקשה להיתר, יבוא: לפי התוספת לתקנות רישוי הבנייה.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 12.

<דרורי שפירא: בתקנה 12 לתקנות העיקריות, ברישה, המילים "על דעת יושב ראש רשות הרישוי" - יימחקו.

<דרורי שפירא: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: 6 מאושר.

<יעקב פישר: 7.

<איתי עצמון: אושרו גם תיקון תקנה 9 וגם תקנה 10.

<יעקב פישר: כן.

<דרורי שפירא: ביטול תקנה 13.

<דרורי שפירא: תקנה 13 לתקנות העיקריות – בטלה.

<דרורי שפירא: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: אושר.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 14.

<דרורי שפירא: בתקנה 14 לתקנות העיקריות – (1) ברישה, אחרי "להתנות בו תנאים יבוא "ביחס למיתקן או להקמתו"; (2) פסקה (8) - תימחק; (3) בפסקה (11), בסופה יבוא " והשבת השטח לקדמותו.

<יעקב פישר: הערות?

<נועם בריימן: לחזור לדיון שהיה לפני כחצי שעה – לנושא התאמות המפלסים וכל הדברים האלה.

<נועם בריימן: צריך לעשות אותם שינויים.

<נועם בריימן: כאן זה הרבה יותר חשוב, כי זה הרשות המקומית כאן.

<שירה ברנד: יש פה אותה רשימה.

<יעקב פישר: אותה רשימה תחול גם פה.

<יעקב פישר: בסדר.

<יעקב פישר: בבקשה.

<איתי עצמון: כלומר אותם תיקונים.

<איתי עצמון: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: מאושר.

<דרורי שפירא: הוספת תקנה 14א.

<דרורי שפירא: אחרי תקנה 14 לתקנות העיקריות יבוא: 14א.

<דרורי שפירא: הודעה מגוף בודק.

<דרורי שפירא: במיתקן גז טבעי לצריכה כמשמעותו בסעיף 8ב בחוק הגז בטיחות ורישוי לא יינתן היתר לפי תקנות אלה, אלא אם כן הוגשה לרשות הרישוי הודעה בכתב מאת גוף בודק כמשמעותו בחוק הגז בטיחות ורישוי, כי המיתקן המתואר בבקשה להיתר תואם את הנדרש על פי תקן כהגדרתו בחוק הגז בטיחות ורישוי, לשלב התכנון.

<יעקב פישר: אותה הוראה.

<יעקב פישר: בבקשה.

<יותם אדמי: הערה לעניין הזה.

<יותם אדמי: לפי הבדיקה שלנו, ואיך שאנחנו מבינים את הנוסח המוצע, עלולה להיווצר סוגיה, כי טרם אושר התקן הרלוונטי.

<יעקב פישר: אושר.

<יותם אדמי: זה אושר סופית?

<יותם אדמי: כי אנחנו חשבנו שזה בהליך של העבודה.

<דרורי שפירא: מפנים לחוק.

<יעקב פישר: אושר.

<יותם אדמי: אם לא אושר, זה עשוי ליצור פער.

<יעקב פישר: אומרים גורמי הממשלה שזה אושר.

<שירה ברנד: הם פרסמו הנחיות שלהם, של הרשות להסמכת מעבדות.

<יותם אדמי: מה שאנחנו יודעים כמי שמתעסקים בתחום הזה, שהתקן הזה עדיין לא אושר.

<יותם אדמי: זה אומר שאם התקנות הללו עכשיו ייכנסו לתוקף, זה יוצר פער בזמנים.

<יערה גלבוע: אבל גוף בודק מוגדר גם כמכון התקנים, ויש גם הוראות מעבר בנושא הזה.

<יערה גלבוע: לכן אני לא רואה איך יכול להיווצר פה- - -

<איתי עצמון: במסגרת חוק ההסדרים.

<יערה גלבוע: לא, בחוק שלנו, בחוק הגז, בטיחות ורישוי, שיש שם הסדרים לגבי גופים בודקים, הוראת מעבר, במסגרת חוק ההסדרים הוא נעשה.

<יעקב פישר: אישרנו.

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: 10.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 15.

<דרורי שפירא: בתקנה 15 לתקנות העיקריות, תקנת משנה (ד) - בטלה.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 18.

<דרורי שפירא: בתקנה 18(ב) לתקנות העיקריות , במקום "שנה" יבוא "שנתיים".

<יעקב פישר: אישרנו את 10 ו-11.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנות 10 ו-11 – פה אחד תקנות 10 ו-11 אושרו.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 19.

<דרורי שפירא: בתקנה 19 לתקנות העיקריות, במקום האמור יבוא: חלק ט' לתקנות הרישוי יחול על בקשה להיתר; בקשה לתעודת גמר ותעודת גמר ייערכו לפי טפסים 3 ו-4 שבתוספת בהתאמה.

<יעקב פישר: בעיות, שאלות, הערות?

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 12 – פה אחד תקנה 12 אושרה.

<יעקב פישר: אישרנו את 12.

<יעקב פישר: 13.

<יעקב פישר: תוסיפו מייל.

<דרורי שפירא: לא קראתי את זה.

<דרורי שפירא: תיקון טופס 2 בתוספת.

<דרורי שפירא: בטופס 2 בתוספת לאחר האחראי למיתקן הגז יוסף: מתכנן שלד הבניין.

<איתי עצמון: טלפון, פקס ודואר אלקטרוני.

<דרורי שפירא: נוסיף פה ובכל התוספת.

<דרורי שפירא: הצבעה בעד תקנה 13 – פה אחד תקנה 13 אושרה.

<יעקב פישר: 13 אישרנו.

<יעקב פישר: תחולה.

<דרורי שפירא: בכל טופס 2 בתוספת נוסיף מייל.

<דרורי שפירא: תחולה.

<איתי עצמון: גם כאן אתם רוצים לקשור את התחילה?

<יעקב פישר: תקראו.

<שירה ברנד: כן.

<שירה ברנד: תחילתן של תקנות אלה ביום 4.9.16, והן יחולו על בקשה להיתר שתוגש מיום תחילתן ואילך.

<יעקב פישר: עוד שאלות או הערות?

<נועם בריימן: האם אפשר לעניין חובת הגשת המפרט, לדחות את זה עוד טיפה, כי אז אולי בדרך נעבור את התיקון של חוק ההסדרים, ונפתור את הפינה הזאת?

אלי כהן: נזכיר שבעל הרשיונות - המפרט מסעיף 24.

<יעקב פישר: מה זה לדחות?

<נועם בריימן: את תחולת המפרט של כניסת המפרט עד ינואר, נגיד?

<יעקב פישר: הישועה לא תבוא מהשולחן הזה.

<יעקב פישר: התשובה היא שלילית מבחינתנו.

<יעקב פישר: הצבעה בעד סעיף 14 – פה אחד סעיף 14 אושר.

<יעקב פישר: סעיף התחילה והתחולה אושר.

<יעקב פישר: קודם כל אני מודה לכם על הסבלנות ועל ההתנהגות ההגונה.

<יעקב פישר: הוועדה מבקשת מרשות הגז הטבעי במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, לבחון באמת את הפעילויות של חברות החלוקה – אני מניח שאתם עושים את זה בין כה וכה – לעשות ככל הנדרש כדי לקדם את רשת החלוקה, ואנחנו מבקשים עד 15.8.16 – אני חושב שזה קצת מעט.

<יעקב פישר: אסף, אתם מסוגלים עד אז לתת לנו דיווח כלשהו על ההתקדמות של מה שקורה בחמשת אזורי החלוקה?

<יעקב פישר: אני מבין שיש ששה, למעט ירושלים.

<משה שפיצר: לא, ששה אזורים ללא אילת.

<נועם בריימן: ששה אזורים, ואילת זה אקס טריטוריה.

<נועם בריימן: ששה מוגדרים ואז יש "די פולט" של אילת.

<יעקב פישר: ששה ללא אילת.

<יעקב פישר: בסדר.

<יעקב פישר: לתת לנו דיווח, איך מתקדמים העניינים?

<יעקב פישר: יישום הוראות החוק.

<יעקב פישר: אם אתם מסוגלים, יותר מנשמח.

<יעקב פישר: תודה רבה, הישיבה נעולה.