ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 289, 2016-07-19 11:00

<יעקב פישר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הדיון השני.

<יעקב פישר: על סדר-היום: תקנות התכנון והבניה (רישוי מתקני גז טבעי) (תיקון), התשע"ו-2016.

<יעקב פישר: אנחנו עובדים על הנוסח שהוא מתוקן בהתאם להערות הלשכה המשפטית של הכנסת.

<יעקב פישר: לא צריך פה הקדמות – אנחנו עוד פעם רוצים לייעל את ההליך.

<יעקב פישר: אתם תסבירו לנו רק מה זה עשוי לעזור לנו.

<איתי עצמון: ועל אילו מתקני גז מדובר.

<שירה ברנד: בתקנות שאושרו לפני כמה דקות – בעצם אנחנו עוסקים בתוכנית עבודה שברגע שתהיה תוכנית עבודה לפי התקנות החדשות, בעצם אנחנו מייצרים את הצורך ברישוי לפי התקנות שעכשיו יידונו, אבל לגבי כל תוכנית העבודה הישנות, עדיין צריך להוציא מכוחן היתר.

<שירה ברנד: זה התהליך שקיים כיום.

<שירה ברנד: התיקונים שאנו מציעים פה מטייבים את התהליך הקיים.

<שירה ברנד: בנוסף לכך, לקווים גדולים של תוכניות מתאר ארציות, שאינם פטורים מהיתר, גם הם יצטרכו לעבור תהליך רישוי, על אף שיש להם תוכנית, והם ייכנסו במסגרת התקנות האלה, כלומר התקנות נותנות מענה לקווי ההולכה הגדולים, ולכל המקרים שבהם כבר יש תוכניות עבודה, כי אושרו בשנים האחרונות, ובכל זאת הם נדרשים להוצאות היתר.

<שירה ברנד: לכן הם יצטרכו לפעול לפי התקנות הקיימות עם התיקונים שיידונו כאן היום.

<יעקב פישר: תודה.

<יעקב פישר: בבקשה.

<אסף כהן: ברשותך, לחדד את הנקודה – לגבי מערכת ההולכה, יש פטור מהיתר למעט מערכת ההולכה שהיא מעל 80 בר- - -

<איתי עצמון: זה עוד לא קיים לפי ההגדרה.

<אסף כהן: נכון.

<אסף כהן: כלומר מערכת ההולכה, - - -פטורים מהיתר בנייה.

<אסף כהן: התקנות הללו יחולו הן על תוכניות חלוקה בפורמט הישן, הן על תחנות גז גדולות של מערכת ההולכה, שאינן תת-קרקעיות, ומה שאמרתי קודם.

<יעקב פישר: הבינותי.

<יעקב פישר: אז אפשר להתחיל לקרוא.

<שירה ברנד: עוד משפט אחד.

<שירה ברנד: קיבלנו הערות – כשכתבנו את התקנות הללו, עוד היו תקפות תקנות התכנון והבנייה, בקשה להיתר ואגרות.

<שירה ברנד: תקנות חדשות פורסמו ממש עכשיו, לפני שבועיים.

<שירה ברנד: לכן נתייחס גם עכשיו לתיקונים שנדרשים כתוצאה מפרסום התקנות החדשות.

<יעקב פישר: תוך כדי הקריאה.

<יעקב פישר: בסדר גמור.

<יעקב פישר: בכל מקום שיש תיקון, תגידי לנו.

<דרורי שפירא: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 119ו(ב) ו- 265 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן –החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1. 1.

<דרורי שפירא: בתקנה 1 לתקנות התכנון והבניה (רישוי מתקני גז), התשס"ג- 2003 (להלן –התקנות העיקריות) – (1) הגדרות הממונה, מתקן גז לצריכה עצמית, מנהל העבודה, מפרט ומתכנן מיתקן הגז – יימחקו.

<דרורי שפירא: (2) אחרי ההגדרה היתר יבוא: "חוק הגז בטיחות ורישוי" – חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט –1983.

<דרורי שפירא: (3) אחרי ההגדרה "מיתקן גז" יבוא: "מיתקן להפחתת לחץ (PRMSׂ)" - מיתקן להפחתה או ויסות של לחץ גז טבעי או מדידתו.

<דרורי שפירא: (4) אחרי ההגדרה "עורך הבקשה" יבוא: "רשות הכבאות" - רשות הכבאות וההצלה כמשמעותה בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012.

<יעקב פישר: הערות?

<יעקב פישר: יש לכם תוספות?

<יעקב פישר: בבקשה.

<דרורי שפירא: בהגדרות, ראשית, בהגדרה של נעל נכס בתקנות הנוכחיות, אנחנו רוצים שייכתב: בהגדרת בעל נכס האמור יימחק, ובמקומו יבוא: בעל זכות בנכס כמשמעו בתקנה 36ו לתקנות הרישוי.

<דרורי שפירא: זה התאמה לתקנות הרישוי.

<איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי התקנות החדשות האלה: מתי הן נכנסות לתוקף?

<שירה ברנד: ב-4 בספטמבר.

<איתי עצמון: למעשה כל הפניה או החלפת הגדרות צריכה להיות מותאמת למועד התחילה הזה.

<שירה ברנד: אנחנו מבקשים לתקן גם את סעיף התחילה.

<יעקב פישר: בסדר גמור.

<יעקב פישר: עוד תוספות?

<דרורי שפירא: כן.

<דרורי שפירא: אחרי תקנות המהנדסים יבוא: תקנות בקשה להיתר, תקנות התכנון והבנייה, בקשה להיתר תנאיו ואגרות- - - תקנות הרישוי – תקנות התכנון והבנייה, רישוי הבנייה, התש"ל-1970.

<שירה ברנד: אסביר.

<שירה ברנד: יש סעיפים שמפנים לתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר הקיימות.

<שירה ברנד: התוספת הזאת נשארה קיימת, ולכן אנחנו משאירים גם את זה.

<שירה ברנד: התקנות הראשיות, הסעיפים הראשיים של התקנות הוחלפו בתקנות רישוי בנייה.

<שירה ברנד: לכן אנחנו צריכים לציין גם את זה וגם את זה.

<איתי עצמון: אני מבין שרק בשנה.

<שירה ברנד: התש"ל-1970 והתשע"ו-2016.

<איתי עצמון: בסדר.

<יעקב פישר: זהו?

<יעקב פישר: אז אנחנו יכולים לאשר את תקנה 1, עם כל התוספות שהוקראו כאן, ולעבור ל-2.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 1 – פה אחד תקנה 1 אושרה.

<דרורי שפירא: לפני כן יש לנו תוספת של 2: בתקנה 2, במקום בקשה להיתר יבוא: הרישוי.

<איתי עצמון: בתקנה 2 לתקנות הקיימות, תוכלי לומר מה קובעת התקנה?

<שירה ברנד: תקנה 2 קובעת: תקנות בקשה להיתר לא יחולו על הקמתו של מתקן גז.

<שירה ברנד: אנחנו רוצים להבהיר שתקנות רישוי הבנייה החדשות לא יחולו על מתקן גז.

<דרורי שפירא: אלא אם כן נאמר במפורש.

<איתי עצמון: כלומר לא צריכה בכלל להיות התייחסות לתקנות בקשה להיתר?

<שירה ברנד: יש התייחסות ספציפית.

<שירה ברנד: כשיש התייחסות, אנחנו אומרים את זה, אבל באופן עקרוני צריך ללכת לפי ההליך כאן, ולא לפי התהליך הרגיל של בקשה להיתר.

<יעקב פישר: הבנו.

<יעקב פישר: הלאה.

<דרורי שפירא: אגיד באופן כללי – השתמשתי כל פעם במונח הרישוי, ואנחנו רוצים שזה יהיה רישוי הבנייה, כפי שנעשה- - -

<יעקב פישר: כלומר איפה שכתוב: הרישוי, יהיה רשום: רישוי הבנייה.

<יעקב פישר: טוב.

<דרורי שפירא: כן.

<דרורי שפירא: אני חוזרת לנוסח שיש לפנינו.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 3.

<דרורי שפירא: בתקנה 3 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "או בידי צרכן גז טבעי לגבי מיתקן גז לצריכה עצמית" יבוא "או בידי צרכן גז טבעי כמשמעותו בחוק משק הגז הטבעי לגבי מיתקן גז המחבר בין המונה כמשמעו בסעיף 37(א) לחוק משק הגז הטבעי ובין מתקנים בחצריו של הצרכן"; (2) בתקנת משנה (ב), המילים "בשלושה עותקים" והמילים "בצרוף מפרט, שיוגש בחמישה עותקים" - יימחקו; (3) בתקנת משנה (ג) – (א) ברישה, המילה "ומפרט" - תימחק; (ב) אחרי פסקה (2) יבוא: (2א) מתכנן שלד הבניין, אם ישנו; (4) אחרי תקנת משנה (ד) יבוא: (ה) מתכנן המחוז רשאי לפטור מהצורך בחתימת מתכנן מיתקן הגז ביחס למיתקן להפחתת לחץ.

<יעקב פישר: יש לכם תוספות?

<יעקב פישר: הערה לאיתי.

<איתי עצמון: יש לי הערה לגבי תקנת משנה (ה) המוצעת.

<איתי עצמון: באילו נסיבות יינתן פטור על-ידי מתכנן המחוז?

<איתי עצמון: אתם נותנים לו כאן שיקול דעת לכאורה בלתי-מוגבל.

<יעקב פישר: יעקב פישר.

<יעקב פישר: הבעיה היא במתקני הפחתת לחץ, שזה מתקנים שמגיעים מחברה בין-לאומית.

<יעקב פישר: זה משהו שנקנה.

<יעקב פישר: זה בעצם מכונה.

<יעקב פישר: לכן מתכנני ממתקן גז ישראליים לא מוכנים לחתום כמתכנני המתקן הזה.

<יעקב פישר: לכן אנחנו נותנים אפשרות למתכנן המחוז, לפטור מהחתימה.

<יעקב פישר: שזה מתאים לכם.

<איתי עצמון: השאלה, למה לא לכתוב את הדברים בצורה יותר מדויקת ומפורשת?

<איתי עצמון: למעשה מה שאמרת כאן לא בא לידי ביטוי בנוסח.

<דרורי שפירא: למה?

<דרורי שפירא: רק מתקן להפחתת לחץ, ויכול לפטור מהחתימה של המתכנן.

<שירה ברנד: אם הוא משתכנע שאכן יש מישהו אחר שכבר שכנע, שייצר את המוצר, ואתה קונה מוצר קיים- - -

<יעקב פישר: אבל כתוב כאן:

<יעקב פישר: מתכנן המחוז רשאי לפטור מהצורך - ביחס למתקן להפחתת לחץ.

<איתי עצמון: אבל לא כתוב באילו נסיבות.

<דרורי שפירא: אבל זה מצומצם כבר.

<דרורי שפירא: זה רק לגבי מתקן להפחתת לחץ.

<יעקב פישר: לי לא נראה בעייתי, אלא אם כן מישהו חושב אחרת.

<יעקב פישר: אם אין התנגדויות ואין הערות, סעיף 2 מאושר, וגם מה שהקראת בהתחלה לגבי תיקון תקנה 2.

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: 3, בבקשה.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 4.

<דרורי שפירא: בתקנה 4 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "העתק מן" יבוא "הודעה בדבר הגשת", ובמקום "המצאת הבקשה" יבוא "המצאת הודעה בדבר הגשת הבקשה"; (2) אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(א1) בהודעה בדבר הגשת הבקשה להיתר יפורטו התכנית שמכוחה הוגשה הבקשה, משרדי רשות הרישוי שבהם ניתן לעיין בבקשה, ויצורף לה תצלום אויר בקנה מידה 1:1000 של הנכס, אשר סומנו עליו מיקומו של מיתקן הגז, רצועת הצינור ותחום המגבלות הנובעות מהם".

<יעקב פישר: הערות?

<יעקב פישר: תוספות?

<יעקב פישר: אם לא, מאשרים את 3.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 3 – פה אחד תקנה 3 אושרה.

<יעקב פישר: אושר.

<יעקב פישר: 4.

<יעקב פישר: הלאה.

<דרורי שפירא: בתקנה 5 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "שהומצא לו העתק" יבוא "שהומצאה לו ההודעה בדבר הגשת"; (2) בתקנת משנה (ג) ו(ד), במקום "לבעל הנכס" יבוא "למתנגד".

<יעקב פישר: תסבירי.

<שירה ברנד: במקום לשלוח סתם הודעה לבעל הנכס – אפילו שהוא לא התנגד – התקנה אומרת שצריך לשלוח את ההחלטה, (ג) ו-(ד) אומרות: רשות הרישוי לגז תשלח – היה כתוב:

<שירה ברנד: לבעל הנכס ולמבקש, הודעה בדואר רשום בדבר החלטתה.

<שירה ברנד: במקום לשלוח לבעלי נכס שלא התנגדו, אנחנו אומרים לתקן, להתייעל - רק למי שהתנגד נשלח את ההודעה על ההחלטה.

<יעקב פישר: אין לי בעיה.

<יעקב פישר: יש למישהו תוספות?

<יעקב פישר: יש שאלות?

<יעקב פישר: הערות?

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 4 – פה אחד תקנה 4 אושרה.

<יעקב פישר: 4 מאושר.

<יעקב פישר: 5.

<דרורי שפירא: פה אנחנו מוסיפים עוד משהו שקשור לתקנות הרישוי.

<דרורי שפירא: זה תיקון תקנה 4 בתקנות המקוריות.

<דרורי שפירא: אני לא מתייחסת בדיוק למספור.

<דרורי שפירא: בתקנה 4, במקום המילים בתקנות 2ד עד 2ט לתקנות בקשה להיתר, יבוא: תקנות 26 עד 28 לתקנות רישוי הבנייה, וחלק יא להן.

<איתי עצמון: את מתקנת את תקנה 6 לתקנות העיקריות, שמפנה לתקנות בקשה להיתר.

<שפיצר משה: אנחנו לא עוקבים.

<שפיצר משה: זה בדיוק, אחד לאחד, מה שהיה ב-2א עד 2ט לתקנות- - -

<יעקב פישר: כן.

<שירה ברנד: כן.

<יעקב פישר: כן.

<יעקב פישר: אם אין הערות, אפשר להמשיך.

<שפיצר משה: אסביר.

<שירה ברנד: אסביר.

<שירה ברנד: התקנות היום קובעות שצריך לפנות לתקנות 2ד עד 2ט לתקנות בקשה להיתר.

<שירה ברנד: התקנות הללו מסבירות איך אתה ממנה עורך בקשה, ואם הם רוצים להחליף, איך מחליפים אותם.

<שירה ברנד: התקנות החדשות, שמחליפות אותן, הן תקנות 26 עד 28.

<שירה ברנד: יש לנו חלק יא, שעוסק בהחלפת עורכי הבקשה.

<שירה ברנד: לכן אנחנו מפנים להוראות.

<דרורי שפירא: ההליך הפרוצדורלי שקובעות תקנות רישוי הבנייה.

<יעקב פישר: בסדר.

<שירה ברנד: בסדר.

<שירה ברנד: מעירים פה שהם לא רוצים להכניס את 26 אלא רק מ-27, וזה בסדר מבחינתנו.

<איתי עצמון: תוכלי לקרוא שוב את הנוסח?

<דרורי שפירא: בתקנה 6, במקום המילים 2ד עד2ט לתקנות בקשה להיתר, יבוא: תקנות 27 ו-28 לתקנות הרישוי וחלק יא להן.

<איתי עצמון: ומה לגבי הסיפא של תקנה 6?

<איתי עצמון: לעניין זה בכל מקום שבו נאמר לוועדה המקומית יראו כאילו נאמר – זה רלוונטי גם?

<שירה ברנד: צריך למחוק את הסיפא.

<שירה ברנד: לא צריך אותה.

<איתי עצמון: למחוק.

<איתי עצמון: הנוסח נשלח אלינו אתמול.

<איתי עצמון: קצת התקשיתי לבדוק אותו, אבל אני סומך על מה שאתם אומרים.

<משה שפיצר: גם אנחנו לא הספקנו.

<יעקב פישר: אני מציע כך: אנחנו נאשר.

<יעקב פישר: אם תהיה בעיה, תפנו אלינו, ונסתכל, אבל כרגע אנחנו נסמכים עליכן.

<שירה ברנד: מודים על האמון.

<דרורי שפירא: גם עכשיו התיקון לתקנה 7 כולל תיקונים.

<דרורי שפירא: בתקנה 7 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), בפסקה (1), במקום המילים מפה מצבית יבוא: מפת מדידה להיתר כמשמעותה בתקנות הרישוי בקנה מידה של 1:1000.

<דרורי שפירא: אחרי פסקה (4) יבוא: (5) טבלת חישובי שטחים.

<דרורי שפירא: 2.

<דרורי שפירא: בתקנת משנה (ב), במקום "עורך הבקשה ומתכנן מיתקן הגז" יבוא "ועורך הנספח".

<יעקב פישר: מה ההבדל ביניהם?

<יעקב פישר: כתבתם שבמקום עורך בקשה יבוא: ועורך הנספח.

<שירה ברנד: כי במקור כתוב, שכל הנספחים אמורים להיחתם בידי עורך הבקשה ומתכנן מתקן הגז.

<שירה ברנד: אנחנו לא צריכים להחתים אותם על כל הנספחים.

<יעקב פישר: זה אותו איש שחותם.

<שירה ברנד: כן.

<שירה ברנד: אותו עורך יחתום על הנספח.

<דרורי שפירא: עשינו סעיף שאומר שכל אחד חותם על הנספח שרלוונטי אליו.

<יעקב פישר: הבנתי.

<יעקב פישר: אז אפשר לאשר את סעיף 5 עם התיקון שעשיתם קודם ועם שני הסעיפים, שהם 1 ו-2 ו-5, נכון?

<שירה ברנד: נכון.

<שירה ברנד: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: אני חוזר ואומר – אם תהיה בעיה שלא שמנו לה לב, הוועדה תקבל.

<נועם בריימן: בכל הנושא של המדידות, ניסינו ולא הספקנו.

<יעקב פישר: אין בעיה.

<יעקב פישר: אני רוצה שזה יהיה בהיר: אם יש איזושהי בעיה שנוצרה אחרי שכולם עברו על החומר, אפשר לפנות לוועדת הכלכלה ולבקש, ואנחנו נקיים דיון או התייעצות או תיקון בעניין הזה.

<יעקב פישר: בינתיים אנחנו הולכים לפי הנוסח שאתן מקריאות, ומאשרים אותו.

<יעקב פישר: אם לא תהיה בעיה, זה יהיה הנוסח.

<יעקב פישר: 6.

<דרורי שפירא: לפני זה אנחנו מוסיפים: תקנה 8 לתקנות העיקריות - בטלה.

<שירה ברנד: התקנה הזאת מסבירה איך עושים מפה מצבית, ומשהגדרנו שמפה מצבית תהיה מפת המדידה לפי תקנות הרישוי החדשות – זה בטל.

<יעקב פישר: זה בטל.

<יעקב פישר: טוב.

<יעקב פישר: 6.

<דרורי שפירא: 6.

<דרורי שפירא: החלפת תקנה 9.

<דרורי שפירא: במקום תקנה 9 לתקנות העיקריות יבוא: מפת איתור העבודה.

<דרורי שפירא: מפת האיתור העבודה תיערך בקנה המידה של המפה המצבית ויצוינו בה הפרטים המפורטים להלן, בין הנמצאים בנכס ובין שמבקשים להקימם: (1) בנינים ודרכי הגישה אליהם; (2) מיתקן גז לרבות סימון המגבלות הנובעות ממנו; (3) דרכי הגישה למיתקן הגז; (4) כניסות ויציאות של מיתקן גז; (5) חצרות, מקומות חניה ומפלסיהם; (6) קווי אספקת מים, קידוחי מים ואזורי מגן כמשמעותם בתקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתייה), התשנ"ה-1995; (7) כל התשתיות הנמצאות בתחום הבקשה, לרבות תשתיות שטרם הוקמו אך אושרו בתכנית לפי החוק; (8) ארובה וגובהה; (9) גדרות; (10) תיאור התנאים הפיסיים של השטח שבתחום הבקשה.

<יעקב פישר: בבקשה.

<כרמל חנני דגני: לנו לעניין הזה יש שתי הערות: אחת, בתקנה 9(7), כל התשתיות הנמצאות בתחום הבקשה, לרבות תשתיות שטרם הוקמו אך אושרו בתכנית לפי החוק.

<כרמל חנני דגני: מאיפה זה מגיע- - -

<יעקב פישר: את רוצה להוסיף את המילה מפורטת.

<יעקב פישר: תסבירי למה.

<כרמל חנני דגני: נכון.

<כרמל חנני דגני: לפעמים יש תוכניות מתאר ארציות שמסמנות קו.

<כרמל חנני דגני: אי-אפשר בקנה מידה של תסריט ארצי לרדת לרזולוציה של בקשה להיתר.

<יעקב פישר: לכם יש בעיה עם המילה מפורטת?

<יעקב פישר: תסבירי למה.

<שירה ברנד: יש לנו בעיה עם זה, כי יש הרבה תוכניות שלא נקראות מפורטת.

<שירה ברנד: הן יכולות להיות תוכנית מתאר ארצית שהיא נותנת את זה.

<שירה ברנד: יש לנו תוכניות מחוזיות, ואם יש קו שסומן בתוכנית, ואתם לא יודעים להראות אותו בדיוק, תראו אותו בקנה המידה של התוכנית.

<שירה ברנד: מה יכול להיות?

<שירה ברנד: זו שכבה גיאוגרפית שאפשר לשים אותה.

<שירה ברנד: זאת עבודה של דקה.

<כרמל חנני דגני: - - -

<שירה ברנד: לכן יש סמכות למתכנן המחוז לפטור אתכם מדברים כאלה.

<שירה ברנד: מן הסתם תקבלו פטור.

<כרמל חנני דגני: ההערה השנייה שלנו זה משהו שאושר בסט התקנות לחץ נמוך מאוד, ואנחנו חושבים שאולי הוא הושמט פה כתוצאה מעניין טכני.

<כרמל חנני דגני: כל תקנה 9 מחייבת אותנו לפרט את כל קווי התשתית הכלולים בתחום הבקשה, וזה נסמך על בקשות למידע ששלחנו.

<כרמל חנני דגני: אנחנו רוצים להוסיף נוסח, שאומר שאם פנינו לגוף תשתית, ולא החזיר לנו, לא נצטרך לפרט.

<כרמל חנני דגני: הנוסח הזה כלשונו, נכנס בתקנה 7ב, והוסכם על-ידי כל הנוכחים בתקנות לחץ נמוך מאוד.

<כרמל חנני דגני: אקריא: על אף האמור בסעיף קטן - מה שזה לא יהיה – עורך הבקשה רשאי לפרט את רשימת הגופים אליהם פנה בבקשה לקבלת מידע אודות תשתית, ולא נתקבלה תגובתם.

<כרמל חנני דגני: פנייה כאמור תהיה לכתובת בעל התשתית הרשומה ברשם החברות.

<יעקב פישר: זה אתם מציעים להכניס גם פה?

<כרמל חנני דגני: כן.

<כרמל חנני דגני: אותו מנגנון.

<נועם בריימן: Copy-paste.

<יעקב פישר: מה אומרת הממשלה?

<דרורי שפירא: אני רק רוצה להסביר את ההבחנה בין לחץ נמוך מאוד לבין התקנות האלה.

<דרורי שפירא: תקנות הרישוי זה אחרי שיש לנו או תוכנית עבודה או תוכנית מאושרת או תוכנית מתאר ארצית.

<דרורי שפירא: היה שם תהליך ההתייעצות עם התשתיות בשלב הקודם.

<דרורי שפירא: לכן אנחנו רוצים שבשלב ההיתר התהליך יהיה מושלם ומתואם.

<יעקב פישר: אבל מה ההבדל בין התקנות שנאשר עוד חצי שעה או שעה- - -

<דרורי שפירא: שם הן לא מבוססות על תוכנית ששם נעשה תיאום תשתיות וכל התהליך הזה, ושם חסר התהליך של התיאום מול התשתיות.

<דרורי שפירא: לכן יש פנייה כזאת לגוף.

<נועם בריימן: רוב הסיכויים שיהיה לי המידע, אבל אם אין לי, למה- - -

<שירה ברנד: אם כך, מה אכפת לך?

<ענבר מלמוד: אם אני מבינה נכון, דרורי, את מדברת על סמכות לפי מה שמופיע במסגרת השלב הקודם.

<ענבר מלמוד: אם זה כך, אנחנו יכולים להימנע מכל הסיבוך הזה, ולכתוב: כל התשתיות הנמצאות בתחום התוכנית כפי שאושרה, כלומר משהו שמסתמך על משהו שכבר היה קודם, ואז את גם לא נכנסת להתפלפלות, אם את בתוכנית מאושרת או מפורטת או תמ"א וכו', וגם פטרת את עניין המידע שקיבלת או לא.

<ענבר מלמוד: מחילה את כל מה שקיבלת לפי השלבים המוקדמים.

<כרמל חנני דגני: ואם זה משהו חדש, כן צריך להוסיף את התוספת, שפנינו ולא ענו לנו.

<יעקב פישר: יש לי שאלה.

<יעקב פישר: כל התוכניות האלה לא מתפרסמות?

<שירה ברנד: תוכנית העבודה מתפרסמת.

<שירה ברנד: פה זה הליך של רישוי.

<יעקב פישר: לא.

<יעקב פישר: התוכניות האלה המפורטות, המאושרות.

<שירה ברנד: מתפרסמות.

<יעקב פישר: אז מה הבעיה?

<שירה ברנד: שאנחנו רוצים לראות את הסימון הזה על גבי התסריט שעכשיו מגישים לנו.

<שירה ברנד: זה שיש באתר האינטרנט של מישהו התוכנית – אנחנו יודעים לראות אותה.

<שירה ברנד: אנחנו צריכים לשים את זה על התסריט כדי שאפשר יהיה לבדוק את הבקשה על הרקע הזה.

<יעקב פישר: לא שאלתי מה הבעיה שלכם.

<יעקב פישר: מה הבעיה שלכם?

<כרמל חנני דגני: הם רוצים פירוט של כל התשתיות בתחום הבקשה.

<כרמל חנני דגני: אם אנחנו נסמכים בבקשה הזאת על כל התשתיות הידועות למגיש הבקשה לפי תוכנית העבודה, אין בעיה – עושים Copy-paste, לפי מה שניתן, אבל אם דורשים מאתנו עכשיו כל התשתיות, גם אם לא הצלחתם לתפוס את גוף התשתיות, שזה לפי כן- - -

<איתי עצמון: אבל זה בתוכנית שאושרה.

<איתי עצמון: אני באמת לא מבין.

<איתי עצמון: כתוב: לרבות תשתיות שטרם הוקמו אך אושרו.

<איתי עצמון: אם התוכנית אושרה, היא לא פורסמה?

<שירה ברנד: לא.

<שירה ברנד: יש תוכניות שנמצאות, והן לא נמצאות בתוכנית.

<שירה ברנד: יש תשתיות שנמצאות בשטח והן לא בתשתית.

<יעקב פישר: לכאורה הטענה שלה צודקת.

<יעקב פישר: איך היא תדע?

<כרמל חנני דגני: אם פנינו ולא ענו לנו, איך נדע?

<כרמל חנני דגני: זה גם אושר.

<נועם בריימן: מה שבתוכנית, זה בסדר.

<נועם בריימן: לכן ענבר הציעה פה בדיוק את הנוסח בהקשר הזה.

<נועם בריימן: אם אנחנו עושים קישור לתוכנית, זה בסדר מבחינתנו.

<קריאה: מצד שני, צריך להבטיח תיאום תשתיות – שלא יקרה אחרי זה מצב- - -

<שירה ברנד: נהיה מוכנים לקבל את זה ביחס לתשתית שהיא לא מסומנת בתוכנית העבודה.

<שירה ברנד: היתה פנייה- - -

<יעקב פישר: אז תוכלי לומר נוסח ברמה העקרונית?

<שירה ברנד: ברמה העקרונית, על אף האמור – אני מנסה, בהסתמך על הנוסח שהם מציעים – לגבי תשתיות שאינן מפורטות בתוכנית, או בתוכנית העבודה, עורך הבקשה רשאי לפרט את רשימת הגופים אליהם פנה בבקשה לקבלת מידע אודות תשתית ולא נתקבלה תגובתם – פנייה כאמור תהיה לכתובת, כפי שאמרנו קודם, לאותן כתובות של בעל התשתית הרשומה.

<איתי עצמון: אותן כתובות כפי שדיברתי.

<ענבר מלמוד: הייתי מחדדת – כל התשתיות וגו', כפי שנמסרו על-ידי גופי התשתיות.

<יעקב פישר: בסדר.

<יעקב פישר: הניסוח הסופי, אבל דוח הדברים היא כזאת.

<ענבר מלמוד: שאנחנו נציג את כל המידע שקיבלנו, ולא יכולים להיות אחראיים.

<יעקב פישר: מקובל.

<יעקב פישר: אז אנחנו מאשרים את סעיף 6, החלפת תקנה 9, ואת התיקון שעדיין לא ניסחנו אותו סופית.

<יעקב פישר: זאת ההחלטה העקרונית של הוועדה.

<איתי עצמון: אתם תסמיכו אותנו לבדוק.

<יעקב פישר: בלית ברירה.

<יעקב פישר: ..

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<דרורי שפירא: 7.

<דרורי שפירא: החלפת תקנה 10.

<דרורי שפירא: במקום תקנה 10 לתקנות העיקריות יבוא: תוכנית בנייה.

<דרורי שפירא: 10(א) תכניות בניה למיתקן גז ייערכו בקנה מידה 1:100 ויכללו את תכניות התנוחה והחתכים של מתקני הגז, גבהים, מידות חתכים וחזיתות של מבנה; (ב) תכניות בניה לקו גז ייערכו בקנה מידה 1:1000 ויכללו את סימון הקו, חתכי אורך במקום שקיימת בו חציית נחל או תשתית אחרת וחתכים אופייניים נוספים.

<יעקב פישר: בבקשה.

עיסאווי פריג': יש לי שאלה.

עיסאווי פריג': אנחנו כחברי כנסת שקוראים את זה וכל המקצועיות הזאת, ואמורים לקבל את ההחלטה- - -

<יעקב פישר: אתה שואל שאלה לא טובה.

<יעקב פישר: .. רבותיי, האם יש לסעיף 7 הערות, תוספות?

<איתי עצמון: אז החלפת תקנה 10 לתקנות העיקריות, כפי שהקראת, וסעיף 7 אנחנו מאשרים.

<איתי עצמון: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

<יעקב פישר: 8.

<דרורי שפירא: זה תוספת.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 11.

<דרורי שפירא: בתקנה 11, במקום בתקנה 8 לתקנות בקשה להיתר, יבוא: בפרט 2ג לתוספת לתקנות רישוי הבנייה, בסיפא המתחילה: ולעניין זה – תימחק.

<יעקב פישר: אמרת – אמרת.

<יעקב פישר: אני נותן לכם ולנו את האפשרות לעשות מה שנקרא – לא אקרא לזה אישור מותנה; זה מאושר.

<יעקב פישר: היה ובאישור יהיו דברים שאתם חושבים שצריכים לבוא שוב על השולחן הזה, נקבל את בקשתכם, ונכבד אותה.

<יעקב פישר: שירי.

<שירה ברנד: אסביר.

<שירה ברנד: בתקנה 8 הסבירו איך עושים חתכים וחזיתות.

<שירה ברנד: היה כתוב, לגבי חתכים וחזיתות, איך מתייחסים אליהם.

<שירה ברנד: זה עבר לתוספת לתקנות רישוי הבנייה, והפנינו את זה למקום הנכון.

<יעקב פישר: טוב.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 12.

<דרורי שפירא: בתקנה 12, במקום תקנה 9 לתקנות בקשה להיתר, יבוא: התוספת לתקנות רישוי הבנייה, הסיפא המתחילה: ולעניין זה – תימחק.

<שירה ברנד: אותו דבר פה.

<שירה ברנד: איך מגישים נספחים ומה זה רשימת הנספחים – זה נמצא שם.

<שירה ברנד: לכן אין טעם- - -

<יעקב פישר: ופה יש התיקון וסעיף 8 נכון?

<דרורי שפירא: כן.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 14.

<דרורי שפירא: בתקנה 14 לתקנות העיקריות, במקום "על דעת יושב ראש הוועדה המחוזית ומנימוקים" יבוא "מנימוקים".

<יעקב פישר: אז אנחנו מאשרים גם את התיקון וגם א 8.

<איתי עצמון: כלומר תיקון תקנות 11 ו-12 ותיקון תקנה 14.

<איתי עצמון: הצבעה בעד – פה אחד התקנות אושרו.

<דרורי שפירא: ביטול תקנה 15.

<דרורי שפירא: תקנה 15 לתקנות העיקריות – בטלה.

<דרורי שפירא: הצבעה בעד תקנה 9 – פה אחד תקנה 9 אושרה.

<יעקב פישר: אישרנו גם את 9.

<יעקב פישר: 10.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 16.

<דרורי שפירא: בתקנה 16 לתקנות העיקריות – (1) האמור בה יסומן (ב) ולפניו יבוא: (א) לא יינתן היתר, למעט היתר לעבודות פיתוח או להקמת מבנה שאין בהם הנחת צנרת גז, אלא אם כן נמסר לרשות הרישוי על ידי מבקש ההיתר: (1) במתקן גז, למעט מתקן גז טבעי לצריכה כמשמעותו בסעיף 8ב בחוק הגז בטיחות ורישוי – אישור שניתן למפרט לפי סעיף 24 לחוק משק הגז הטבעי, הכולל את פרטי הבקשה להיתר ותואם לה; (2) במתקן גז לצריכה כמשמעותו בסעיף 8ב בחוק הגז בטיחות- - -

<יעקב פישר: בחוק הגז בטיחות הגז ורישוי.

<דרורי שפירא: נכון, שמוגשת לגביו בקשה להיתר לפי תקנות אלה – הודעה בכתב מאת גוף בודק כמשמעותו בחוק האמור כי המתקן המתואר בבקשה להיתר תואם לנדרש לפי תקן כהגדרתו בחוק הגז בטיחות ורישוי, לשלב התכנון.

<איתי עצמון: אם אפשר להסביר את סוגי המתקנים, ועל אילו סוגי מתקנים חלות התקנות האלה ועל אילו לא.

<אסף כהן: שמי אסף כהן, מנהל אגף התכנון.

<אסף כהן: אישור למפרט ההנדסי הוא אישור של תשתית הגז הטבעי שבאחריות בעלי הרשיונות, בין אם מדובר במערכת ההולכה או מערכת החלופה.

<אסף כהן: ההסמכה לגוף בודד זה למערכת הפנים-מפעלית, למתקני הצמיחה הפנים-מפעליים, שהם מה שנקרא צרכן הקצה שמשתמש באותו גז טבעי.

<אסף כהן: חוק ההסדרים האחרון- - -

<יעקב פישר: עכשיו תסביר לנו בלשון פשוטה.

לאה ורון: את ההבדל בין המתקנים והדרישות ממתקן של גז וממתקן של גז טבעי.

<איתי עצמון: אם אפשר לתת דוגמאות זה גם יכול לעזור.

<אסף כהן: יש פה צרכן שיכול לומר?

<יערה גלבוע: מתקן לצריכה, מתקן קצה יכול להיות, נגיד, תנור או תנור של פיצרייה.

<אסף כהן: למשל, תנור גדול.

<יעקב פישר: הבנו.

עיסאווי פריג': מתי נגיע?

עיסאווי פריג': זה חלום.

<יעקב פישר: נגיע גם לזה.

<איתי עצמון: לגבי פסקה (2), הגוף הבודק אמור לבדוק את המפרט ההנדסי?

<דרורי שפירא: לא.

<דרורי שפירא: אסביר.

<דרורי שפירא: במתקן גז, למעט מתקן גז לצריכה, זה מי שנותן את האישור של המפרט, זה רשות הגז, ומתקן גז לצריכה לפי 8ב – מי שנותן את האישור הוא הגוף הבודק.

<דרורי שפירא: הוא נותן את האישור ביחס – אין פה מפרט; הוא נותן אישור שהבקשה להיתר תואמת את מה שהתקן דורש.

<איתי עצמון: לאור העובדה שיש רק – כמה גופים בודקים היום?

<יעקב פישר: שאלה של הדיוט: מדברים פה על גז רגיל – לא גז טבעי.

לאה ורון: ב-10(א)(1) מדובר על מתקן גז רגיל, גפ"מ, לא?

<שירה ברנד: לפי 8ב לחוק, זה אומר שזה מתקן גז טבעי.

לאה ורון: אז למה כתוב במתקן גז, למעט מתקן גז טבעי?

לאה ורון: אה, כי זה למעט מתקן גז לצריכה.

<איתי עצמון: שאלתי קודם לגבי מספר הגופים הבודקים.

<יעקב פישר: בין 1.5 ל-3.

עיסאווי פריג': גם הרשות אמרה 1.5.

<איתי עצמון: כי כאן נדרש האישור מהגופים הבודקים.

<ענבר מלמוד: יש לנו הערות נוספות לסעיף הזה.

<יעקב פישר: רגע.

<יעקב פישר: רק נקרא את (3), ואז נחזור אליכם.

<דרורי שפירא: (3) אישור קיום היוועצות עם רשות הכבאות ביחס לבקשה להיתר, למעט ביחס לקו תת קרקעי ומיתקן נלווה לפי תקנות התכנון והבניה (מתקנים נלווים לקו תשתית), התשע"ה-2015; לא הגיבה רשות הכבאות בתוך 30 ימים מיום שהועברה אליה הבקשה להיתר, ניתן להמשיך בהליכים למתן היתר גם ללא קבלת עמדתה.

<איתי עצמון: ומה אם רשות הכבאות תגיד שהיא לא קיבלה, ואחר כך תבקש בכל זאת שעמדתה תישמע?

<נתי גלבוע: תצטרך להציג אישור.

<איתי עצמון: איזה אישור?

<איתי עצמון: לא כתוב כאן.

<יעקב פישר: אני סומך על רשות הכבאות.

<יעקב פישר: בבקשה.

<ענבר מלמוד: ענבר מלמוד, אני עו"ד, יועצת משפטית, נגב גז טבעי.

<ענבר מלמוד: אנחנו רצינו להעיר, בהמשך לדברים שנאמרו קודם, לגבי סעיפים שאמנם הופיעו קודם, ואנחנו חושבים שלא נכון שימשיכו להופיע.

<ענבר מלמוד: מה שעכשיו הפך להיות סעיף 16ב, סעיפים קטנים (4), (5) ו-(8).

<ענבר מלמוד: אקריא.

<איתי עצמון: את מדברת על תקנה 16 כנוסחה היום.

<יעקב פישר: אני חושב שיהיה נכון קודם להקריא את הסעיף, לראות מה אנחנו רוצים לתקן.

<יעקב פישר: בבקשה.

<דרורי שפירא: בתקנת משנה (ב)- (א) ברישה, אחרי "להתנות בו תנאים" יבוא "ביחס למיתקן גז או להקמתו"; (ב) בפסקה (7), אחרי "חשמל" יבוא "חומרים מסוכנים".

<דרורי שפירא: קיבלנו בקשה מהכבאות לשנות את המילה "מתקנים" ל"סידורי" – סידורי בטיחות אש במקום מתקנים לכיבוי אש.

<יעקב פישר: בסדר.

עיסאווי פריג': מה זה סידורי אש?

<יעקב פישר: תן להם לסיים, ואז נעיר על הכול.

<דרורי שפירא: (ג) בפסקה (11), בסופה יבוא "והשבת המצב לקדמותו".

<יעקב פישר: שאלת, מה זה סידורי אש?

<אשי אביזמר: אשי אביזמר, ראש ענף חומרים מסוכנים.

<אשי אביזמר: סידורי בטיחות אש יכולים להיות מחוץ למתקן ברז גז ראשי- - - יכולים לנתק, זה יכול להיות אמצעי כיבוי, למשל במים וקצף, יכול להיות מערכת גילוי והתרעה - כל תוכנית, כל מתקן והאמצעים שלו.

<אשי אביזמר: יש מפרטים קבועים לכל סוג של מתקן.

<איתי עצמון: זה מונח ששאוב מהחקיקה שלכם?

<אשי אביזמר: כן.

<איתי עצמון: החקיקה לא לפניי.

<איתי עצמון: מונח שקיים בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלחה?

<איתי עצמון: אני לא רוצה שנשתמש במונחים- - -

<נועם בריימן: אנחנו קצת מוטרדים מההגדרה של סידורים.

<איתי עצמון: שאלה ראשונית – מאיפה זה לקוח.

<אשי אביזמר: חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה בכל מקרה מאפשר לנו לקבוע סידורי בטיחות אש בכל מבנה, גם בעסקים וגם במבנים אחרים, כולל מבני מגורים.

<יעקב פישר: בשביל ההשכלה – מה ההבדל בין מתקן לסידור?

<יעקב פישר: גם ברז זה מתקן.

<אשי אביזמר: סידורי בטיחות אש יכול להיות – במקרה הזה זה לא רלוונטי, אבל שלטי יציאה.

<יעקב פישר: בסדר, לא מתווכח על זה.

<נועם בריימן: אנחנו מהנושא של סידורי בטיחות אש, קצת מוטרדים.

<נועם בריימן: כל עוד מדובר על אמצעים – אנחנו מבינים מה זה, אבל אנחנו לא רוצים פתאום לגלות, שחלק מסידורי בטיחות אש זה העסקת צוות כונני כבאות וסלילת דרכי מילוט.

<אשי אביזמר: קודם כל, זה כן.

<אשי אביזמר: אני לא אומר לגבי מתקן PRMS שזה מה שיהיה, אבל סידורי בטיחות אש יכולים לכלול גם העסקת צוות כוננות.

<אשי אביזמר: אבל אין לך מה להיות מוטרד- - -

<יעקב פישר: אדוני, אנחנו נבדוק מה זה הסידורים, ונחזור לסעיף הזה שלפני שנאשר.

<יעקב פישר: נחכה עם העניין של סידורי אש עד לבדיקה.

<יעקב פישר: בינתיים נאשר- - -

<נועם בריימן: כאן יש לנו הערות.

<יעקב פישר: בבקשה.

<נועם בריימן: רצינו להציג את זה מהצד המקצועי.

<ענבר מלמוד: אנחנו מבקשים למחוק שלושה סעיפי משנה, שמדברים על דרישות להתאמי מפלסי הנכס למערכת הדרכים וניקוז ולעיצוב נוף הסביבה, עבודות פיתוח של סלילת מדרכות ושבילים, בניית קירות תומכים וגדרות, והסדרת מקומות חניה וגישה אליהם, מהטעם הפשוט - אנחנו מוכנים, מתחייבים ומובן מאליו שאנחנו משיבים את פני הקרקע למצבם הקודם, אבל פה זה פותח פתח לכל מיני דרישות של פיתוח קרקע שלחלוטין אין כל קשר בינן העבודה שלנו- - -

<משה שפיצר: לבין הצינור התת-קרקעי.

<ענבר מלמוד: ולצערנו, יש לנו דוגמאות כאלה מהעבר.

<ענבר מלמוד: זה לא הגיע מהאוויר.

<משה שפיצר: מבקשים מאתנו, על סמך סעיפים כאלה, לעשות פיתוח סביבתי שאינו קשור כלל לצינור גז שנמצא 1.20 מטר או 1.50 מטר מתחת פני האדמה, וזה פתח ברור.

<משה שפיצר: כתוב כאן שמותר לבקש.

<יעקב פישר: אם הנכס היה במפלס X, וכתוצאה הייתם צריכים להנמיך את המפלס, מבקשים מכם להחזיר את זה המפלס.

<יעקב פישר: כך אני מבין את זה.

<ענבר מלמוד: כל מה שחוסה תחת השבת המצב לקדמותו מקובל עלינו.

<ענבר מלמוד: אנחנו לא רוצים שייצתח פתח לדברים מעבר.

<שירה ברנד: זה לא דברים מעבר.

<שירה ברנד: זה חלק מהמובן מאליו שנדרש לעשות.

<שירה ברנד: אם אתה הצבת מתקן, הוא צריך להתאים- - -

<יעקב פישר: אבל תשכנעי אותי, למה זה שחפר את צינור הגז צריך לעשות את עבודות הפיתוח?

<שירה ברנד: לא, זה שחפר את צינור הגז לא צריך לעשות, אבל – קודם כל, אם הוא הרים את הכביש- - -

<יעקב פישר: הוא אמר – הוא ישיב את המצב לקדמותו.

<יעקב פישר: אני לא מבין למה - מישהו עשה מתקן גז.

<יעקב פישר: הוא צריך לעשות מסביב זה סלילת מדרכות ובניית קירות- - -

<שירה ברנד: לא מסביב.

<שירה ברנד: זה מילים אחרות של השבת המצב לקדמותו.

<שירה ברנד: זה לא- - -

<יעקב פישר: לא כתוב פה השבת המצב לקדמותו.

<יעקב פישר: תכתבו את זה.

<שירה ברנד: אין לי בעיה, ליד סלילת כבישים ומדרכות, להוסיף: לצורך השבת המצב לקדמותו, אם זה הסיפור.

<יעקב פישר: כן, אנחנו רוצים את זה.

<שירה ברנד: על זה אין לנו ויכוח, אבל לגבי התאמת מפלסי הנכס למערכת הדרכים והניקוז ולעיצוב נוף הסביבה, זה כן קשור.

<שירה ברנד: אנחנו בונים פה מתקנים עליים.

<שירה ברנד: הם חלק מהרחוב, הם חלק מאזור התעשייה.

<שירה ברנד: לא ייתכן ש- - -

<יעקב פישר: כדי לנסות להתקדם, אם יהיה כתוב השבת המצב לקדמותו- - -

<שירה ברנד: זה שני דברים שונים.

<יעקב פישר: אבל פה אתם דורשים פיתוח סביבתי.

<שירה ברנד: יש שלושה סעיפים שמבקשים לגביהם.

<שירה ברנד: לגבי סלילת מדרכות, אני מסכימה להוסיף – לצורך השבת המצב לקדמותו.

<שירה ברנד: זה בסדר, אבל הם ביקשו עוד שני דברים אחרים.

<שירה ברנד: הם דיברו על מקומות חניה והגישה אליהם.

<שירה ברנד: אם יש לנו מקומות חניה סמוכים שצריך לסדר, אם יש לנו מתקן PRMS שצריך לו מקומות חניה, אנחנו רוצים שיהיה ברור – נדרש שם מקום חניה.

<שירה ברנד: איפה הוא מסומן בשטח, ואיך מגיעים אליו.

<יעקב פישר: אני רוצה להבין.

<יעקב פישר: אם לא אבין, לא נתקדם.

<יעקב פישר: תנו לי לנסות להבין.

<יעקב פישר: שטח שאין בו מקומות חניה, אין בו כלום, קרקע, וחפרתי צינור גז, והשבתי את מצב הקרקע כפי שהיתה, אני צריך לעשות מקום חניה?

<שירה ברנד: לא.

<יעקב פישר: אסביר.

<יעקב פישר: התקנות האלה לא מתייחסות רק למערכת החלוקה לקווים התת-קרקעיים אלא גם לתחנות PRMS ברשות הולכה, שזה מתקנים גדולים מאוד, בניינים, שיש בתוכם מערכות.

<יעקב פישר: אז לא מאוד גדולים- - -

עיסאווי פריג': אבל החניה היא חלק מרשיון המתקן, שאמור- - -

<יעקב פישר: יש בו מפלסים, יש בו גדרות, יש בו דרכי- - -

<נועם בריימן: בדיוק זה מה שקורה.

<נועם בריימן: יש פה כוונה לדבר אחד ספציפי, והופכים את הסעיף הזה – תופסים טרמפ.

<נועם בריימן: אנחנו מנסים לומר, שיכול להיות שיש מקומות מסוימים שזה מוצדק – אנחנו לא שם, אבל בלחץ הנמוך יש פה טרמפיסטים ברשתות החלוקה, שבוררמות את זה למקומות הלא נכונים.

<נועם בריימן: את זה אנחנו מנסים למנוע.

<נועם בריימן: אנחנו לא רוצים להיות שם.

<שירה ברנד: לכן תיקנו ברישא, בגלל הבעיה הזאת, שדיברנו עליה, ותראו את התיקון – ביחס למתקן גז או להקמתו.

<שירה ברנד: רק ביחס לזה.

<נועם בריימן: מתקן גז עלי בלחץ גבוה.

<שירה ברנד: לא, ביחס למתקן הגז הספציפי.

<שירה ברנד: לא יכולים לבקש ממך עכשיו: הסדר מקומות חניה לכל באי הרחוב.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על דברים שקשורים למתקן הגז או להקמתו.

<שירה ברנד: כל הרשימה, מתחילתה ועד סופה, מתייחסת רק למתקן הגז או להקמתו – לא לשום דבר אחר.

<יעקב פישר: אני מוכרח לומר לכם – רבותיי, אני מבין את מה שאתם אומרים.

<יעקב פישר: לפי הניסוח, כפי שאני קורא אותו, אתם משיתים על בעלי הרשיונות – נקרא להם כך – עבודות שהן לא מן המניין.

<יעקב פישר: או תסבירו, שכאשר בונים מתקן גז, ומתקן גז מחייב גם מקומות חניה וגם גינון סביבתי – אין לי בעיה, ואני חושב שגם להם אין בעיה, אבל ברגע שזה לא כתוב, נראה מתוך הנוסח פה, שברגע שאני אעשה משהו שקשור להולכה, מתקן גז, קטן, גדול או משהו כזה – תשיתו עליי פיתוח סביבתי שהוא לא מן העניין.

<משה שפיצר: וזה מה שקורה.

<יעקב פישר: ואת הדבר הזה אנחנו צריכים להבהיר.

<דרורי שפירא: אני רוצה להבהיר.

<דרורי שפירא: ראשית, נקודת המוצא היא שנקודות החלוקה ברוב המקרים הם בפטור מהיתר, כלומר אין להם בכלל התקנות האלה.

<דרורי שפירא: הלכו לקראתם.

<יעקב פישר: אז רוב המקרים מכוסים, אבל מה שלא מכוסים.

<דרורי שפירא: אז אנחנו מדברים רק על מה שבעבר.

<דרורי שפירא: לגבי העבר, עשינו מספר ישיבות תיאום, והם העלו את זה, ושמענו אותם, ולכן תיקנו.

<דרורי שפירא: מה שכתוב עכשיו זה רשות רישוי לגז רשאית לתת היתר, לסרב- - - לשנותו, להתלותו, לבטלו עקב מתן פרטים בלתי נכונים, ולכן להתלות בתנאים ביחס למתקן הגז או להקמתו, בין השאר בעניינים אלה.

<דרורי שפירא: התנאים יכולים להיות רק ביחס למתקן הגז או להקמתו.

<דרורי שפירא: לא יכולים לעשות תנאים על מדרכות בשבילי הרשות המקומית או כל מיני דברים כאלה.

<דרורי שפירא: זה יכול להיות רק ביחס למתקן הגז או להקמתו.

<דרורי שפירא: כל הרשימה הזאת של התנאים בנושאים האלה יכולה להיות רק ביחס למתקן הגז או להקמתו.

<נועם בריימן: אז האם אפשר לומר לגבי 4, 5 ו-8, לגבי מערכת ההולכה, שזה הסעיפים הבעייתיים?

<נועם בריימן: אנחנו מדברים על שלושה סעיפים.

<כרמל חנני דגני: אולי במקום המילה: ביחס למתקן הגז – נדרשים להתאמתו.

<כרמל חנני דגני: ביחס - זה עדיין נשאר מאוד רחב.

<כרמל חנני דגני: הנדרשים להקמתו.

<יעקב פישר: רבותיי, אני מבין אתכם, ואני מבין אתכם.

<יעקב פישר: אנחנו צריכים שיהיה ברור לחלוטין מה שאת אומרת, כי מה שאת אומרת, מקובל עליי.

<יעקב פישר: כל מה שאתם רוצים מהיזם, שזה יהיה קשור למתקן הגז או להקמתו, משהו כזה.

<יעקב פישר: יש פה סעיפים קטנים שאפשר להבין אותם לא כך.

<איתי עצמון: פסקה (5) אומרת: מסביב למתקן הגז.

<איתי עצמון: אבל מקומות חניה – לא כתוב דבר.

<דרורי שפירא: אבל זה מסביב למתקן הגז ביחס אליו.

<יעקב פישר: אבל אני כראש רשות מקומית או ועדה מחוזית, אצלי מה שקשור - סביבת מתקן הגז זה שלושה ק"מ.

<יעקב פישר: יש כאלה שיסתפקו בעשרה מטרים.

<יעקב פישר: אנחנו נותנים פה פתח, כר נרחב לכאלה שינסו לנצל את העניין.

<יעקב פישר: בבקשה, יעקב.

<יעקב פישר: אני לא מכיר מקרה שבו ביקשו משהו שנמצא רחוק, אפילו לא מאה 100 מהמתקן.

<יעקב פישר: אין דברים כאלה.

<יעקב פישר: בדרך כלל מדובר בתיקון של המפלסים שצמודים לתחנות PRMS או דברים מהסוג הזה.

<משה שפיצר: זה לא נכון, יעקב.

<יעקב פישר: בבקשה.

<רחל לוטן: אני רחל לוטן, מנהלת המחלקה לתכנון סטטוטורי בנתיבי הגז הטבעי.

<רחל לוטן: אני חולקת על כבודו של יעקב פישר.

<רחל לוטן: אנחנו מוציאים היתרי בנייה למתקני הורדי הלחץ משנת 2004, ואנחנו חברה ממשלתית, ולא אחת ולא פעמיים ולא שלוש ניסו לפתח- - - שלמים על חשבון קו הגז והתחנה.

<רחל לוטן: ועוד דבר – עבודות סביב המתקן – יש עם זה בעיה מאוד בסיסית סטטוטורית.

<רחל לוטן: אומר למה.

<רחל לוטן: אנחנו מקימים את תקנות הגז בהתאם לתוכנית מפורטת.

<רחל לוטן: תוכנית מפורטת מגדירה את גבול המגרש שאתו אני יכולה להקים גדרות.

<רחל לוטן: לפי התוכנית, אין לי שום זכות בקרקע מחוץ לגבול המתקן.

<רחל לוטן: לכן, כשפה נותנים פתח לשקם מעבר - אל"ף, זה מכניס אותנו לבעיות מול בעלי הקרקע מחוץ למתקן.

<רחל לוטן: הבעיות שאנחנו נתקלים הן שתיים: אל"ף, כפי שציינו קודם לכן, זה נותן פתח לרשויות לבקש כל מיני דברים; בי"ת, זה יוצר בעיה מקרקעינית, כי אין לי זכות לפתח שטח מבחוץ, שהוא לא שלי, ובכל זאת דורשים מאתנו זאת.

<שירה ברנד: לא במסגרת הרישוי.

<רחל לוטן: במסגרת הרישוי.

<דרורי שפירא: יש פה בלבול, והוא גם עלה בישיבות התיאום.

<דרורי שפירא: יש כזה דבר, היתרי חפירה, שמבקשות רשויות מקומיות, ובמסגרת הדברים הללו הן מבקשות כל מיני דברים אחרים.

<דרורי שפירא: כאן שוב אנחנו מדברים על רשות רישוי מחוזית, שיושב בה יושב-ראש הוועדה המחוזית.

<דרורי שפירא: הכול זה אנשי מקצוע.

<דרורי שפירא: הם לא מבקשים דברים מעבר, והם לא יבקשו דברים שהם מחוץ לקו הכחול של התוכנית.

<רחל לוטן: - - -

<יעקב פישר: רחל.

<יעקב פישר: בבקשה, עיסאווי.

עיסאווי פריג': כדי שהדברים יסתדרו לי בראש, שאבין את השחקנים – חברת נתיבי הגז הטבעי, רשות הגז, חברות החלוקה.

עיסאווי פריג': מי עוד שחקנים בתחום?

<רחל לוטן: ההובלה.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבין, מי השחקנים במשחק.

<יעקב פישר: הבנת את השחקנים.

<יעקב פישר: כן, מר שפיצר.

<משה שפיצר: בפרויקט של 31 ק"מ קו פלדה עכשיו, שביצענו, ושאנחנו בסופו, נדרשנו כרגע - ולא אדבר על-ידי מי – להוריד הר שהוא חלק מהפיתוח שלו – לא שלנו – בעלות של חצי מיליון שקל, כדי להוריד משהו שאורכו 170 מטר, ולא היתה לנו ברירה, כי הפרויקט כולו כבר יצא, והשקענו בזה עכשיו חצי מיליון שקל, כי לא היתה לנו בררה.

<יעקב פישר: לטענתך, זה לא היה מוצדק.

<משה שפיצר: זה לא קשור אלינו בכלל.

<כרמל חנני דגני: זה התאמת מפלסים ביחס למתקן הגז, להוריד הר.

<משה שפיצר: ולכן, כאשר הם חושבים שזה לא קורה, החבר'ה שהם באמת טובים, ורוצים טוב – זה כן קורה.

<משה שפיצר: וזה קורה לנו, וזה קורה לנתגז, וזה קורה לכולם.

<יעקב פישר: ואיך אתם מציעים לפתור את זה?

<משה שפיצר: להוציא את כל הדברים האלה שלא קשורים לעניין בכלל.

<יעקב פישר: להוציא לא נוכל.

<יעקב פישר: לצמצם.

<כרמל חנני דגני: זה הכול ביחס.

עיסאווי פריג': כשסללו את הרכבת לירושלים, מה היה כתוב בהחזרת המצב לקדמותו?

<דרורי שפירא: תנאים הרבה יותר מחמירים.

<רחל לוטן: יש לי שאלה.

<רחל לוטן: ספסלי פיקניק זה עבודות פיתוח?

<רחל לוטן: ברצינות אני שואלת.

<יעקב פישר: השאלה, אם במקום המילה ביחס, אנחנו יכולים לעשות משהו שהוא קצת יותר חזק?

<רחל לוטן: רשות רישוי.

<רחל לוטן: זה לא נכון.

<משה שפיצר: יעקב, למה לתת פתח?

<משה שפיצר: מה זה נותן?

<נועם בריימן: יעשו לי במקומות אחרים- - -

<יעקב פישר: אדוני העו"ד, אזהרה ראשונה.

<יעקב פישר: כן, יעקב.

<יעקב פישר: אני חושב שכל אחד מהגופים פה רואה – אלה רואים את החלוקה שלהם את הקו.

<יעקב פישר: זה בסדר גמור.

<יעקב פישר: אבל יש דברים יותר רחבים מזה, ואני נתקלתי גם בכל מיני מצבים.

<יעקב פישר: נכון שרשויות מקומיות מנצלות את ההזדמנות, ומבקשות.

<יעקב פישר: רשות רישוי מסרבת.

<יעקב פישר: היא לא מסכימה לדברים הללו.

<יעקב פישר: אני מכיר את זה מקרוב.

<יעקב פישר: רשויות מקומיות דרשו את הדברים האלה, ורשות רישוי אמרה להם: לא.

<יעקב פישר: לא תפוסים טרמפ על זה.

<יעקב פישר: אבל אנחנו יודעים איך החיים, ואנחנו יודעים גם איך חושבות רשויות מקומיות – אולי אפילו בצדק מבחינתן.

<יעקב פישר: הן אומרות: יש יזם שעשה עבודה, שהיא עבודה עתירת הון.

<יעקב פישר: מה קרה?

<יעקב פישר: שישים עוד חצי מיליון שקל.

<יעקב פישר: אני, את הפתח הזה חובתי לצמצם, אם לא למנוע.

<יעקב פישר: אפשר למנוע אותו על-ידי, לדעתי, שיפור בניסוח.

<יעקב פישר: אנחנו צריכים למצוא את השיפור בניסוח.

<יעקב פישר: זה הכול.

<יעקב פישר: לא צריך לעשות מזה עניין כזה גדול.

<יעקב פישר: בבקשה.

<רחל לוטן: צריכים לזכור שמי שחבר ברשות רישוי – אחזור לסעיפים הקודמים - זה יושב-ראש ועדה מקומית, מתכנן מחוז ומהנדס ועדה מקומית.

<איתי עצמון: רשות רישוי לגז היא מחוזית.

<רחל לוטן: מהנדס ועדה מקומית.

עיסאווי פריג': אני מבקש, לפני שנמשיך בדיון, תסביר לנו את השחקנים, אסף, מי נכנס בתוך מי ומה?

עיסאווי פריג': נתיבי הגז, חברות החלוקה.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבין את המורכבות.

<אסף כהן: מערכת הגז הטבעי עוברת ככלל- - - שמגיעות ממקור, מאספקה – לצורך העניין, היום מגיע מהים, בצורה גזית.

<אסף כהן: משמעות הדבר – בלחצים.

<אסף כהן: על כן מערכת הובלת הגז הזו בנויה לפי הלחצים.

<אסף כהן: נתחיל מהלחץ הגבוה ביותר.

<אסף כהן: השחקן הראשון לצורך העניין הוא ספק הגז הטבעי.

<אסף כהן: פחות אנחנו מדברים על הנושא הזה היום, אבל צריך להכיר אותו.

<אסף כהן: הוא מוביל את הגז בלחצים הגבוהים ביותר, מהמקור ועד למערכת הארצית.

<אסף כהן: השחקן השני הוא מערכת ההולכה.

<אסף כהן: מערכת הולכת הגז הטבעי – מי שמקים אותה, מתכנן, מתחזק, מתפעל, זו חברה ממשלתית שהיא נתיבי הגז הטבעי.

<אסף כהן: לה יש סמכות להוביל גז טבעי בלחצים שבין 80 בר ל-16 בר.

<אסף כהן: השחקן השלישי זו רשת החלוקה, שמובילה את הגז הטבעי בלחצים שמתחת ל-16 בר.

<אסף כהן: ברשת החלוקה יש לנו 6 אזורים נכון להיום.

<אסף כהן: רשות הגז הטבעי לצורך היא הרגולטור- - -

<יעקב פישר: סוף הסמינר.

<יעקב פישר: יש לנו הצעה שאומרת כך.

<יעקב פישר: בבקשה.

<איתי עצמון: קודם כל, בתקנת משנה (ב), ברישא: במקום ביחס למתקן גז או להקמתו – בקשר למתקן גז או להקמתו.

<משה שפיצר: לצורך הקמת המתקן.

<איתי עצמון: אבל זה לא בהכרח לצורך.

<נועם בריימן: אבל הם מסכימים.

<יעקב פישר: לצורך מתקן גז או להקמתו.

<יעקב פישר: יופי.

<יעקב פישר: 2.

<איתי עצמון: תיקונים נוספים – בפסקה (5), שעניינה עבודות פיתוח מסביב למתקן הגז המוצע כמפורט להלן, ופסקה (8) – מקומות חניה והגישה אליהם – נוסיף: הנדרשים או הנדרשות, עקב הקמת המתקן, או נדרשות בשל הקמת המתקן.

<יעקב פישר: זה בניין שצריך לחנות על ידו.

<יעקב פישר: לצורך הקמת המתקן.

<שירה ברנד: עקב או צורך - זה אותו דבר.

<יעקב פישר: בסדר.

<יעקב פישר: מבחינתי אותו דבר.

<יעקב פישר: אני רוצה לקשור, בגדול, את מה שנקרא פה פיתוח סביבתו לעבודה של הגז.

<יעקב פישר: אם לא היה גז, לא היה צריך לעשות אותו.

<יעקב פישר: בסדר?

<דרורי שפירא: אמרנו: הנדרשות בשל המתקן או הקמתו, ב-(5) ו-(8).

<יעקב פישר: תקריא.

<איתי עצמון: ברישא, שכרגע מוצע: ביחס למתקן גז או להקמתו, נכתוב:

<איתי עצמון: לצורך מתקן גז או הקמתו.

<איתי עצמון: בפסקאות (5) ו-(8) נוסיף: ככל שנדרש, או הנדרשות לשם המתקן או הקמתו.

<איתי עצמון: בפסקה (7) לעניין מתקנים לבטיחות אש, בדקנו את המינוח.

<איתי עצמון: בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"א-2012, יש הגדרה לאמצעי בטיחות אש והצלה, שקובעת כדלקמן:

<איתי עצמון: אמצעים המותקנים בנכסים דרך קבע או באופן ארעי, ומיועדים בין השאר לכל אחד מאלה, ויש פה פירוט – בין היתר מניעת דליקות והתפשטותן, כיבוי דליקות, מילוט וחילוץ לכודים, הצלת חיי אדם ורכוש וכו'.

<איתי עצמון: אבל זה המונח שנעשה בו שימוש בחקיקה.

<איתי עצמון: אמצעי בטיחות אש והצלה כהגדרתם בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.

<יעקב פישר: מה שאומרת לשון החוק – בזה נשתמש.

<יעקב פישר: במקום סידורי, יהיה כתוב: אמצעים.

<יעקב פישר: סיכמנו את הסיפור הזה?

<יעקב פישר: אני ברוב קולות מצביע בעד.

<יעקב פישר: הצבעה בעד – פה אחד.

<יעקב פישר: אושר.

<איתי עצמון: אז תיקון תקנה 16 על השינויים אושרה.

<יעקב פישר: בשינויים.

<יעקב פישר: לקחנו מהחוק.

<יעקב פישר: סעיף 11.

<יעקב פישר: תיקון תקנה 17.

<יעקב פישר: בתקנה 17 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (ג) בסופה יבוא "הודעה בדבר מתן ההיתר תימסר לרשות הכבאות"; (2) תקנת משנה (ד) – בטלה.

<יעקב פישר: יש ל-11 הערות, תוספות?

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 11 – פה אחד.

<יעקב פישר: תקנה 11 אושרה.

<יעקב פישר: אושר.

<יעקב פישר: 12.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 18.

<דרורי שפירא: בתקנה 18(א) לתקנות העיקריות, במקום "שנועץ בממונה ומצא" יבוא "שמצא".

<יעקב פישר: אני לא מבין מה ההבדל, אבל בסדר.

<יעקב פישר: הוא לא צריך להיוועץ בממונה?

קריאה: מספיק המתכנן שיחליט את זה, ולא צריך להיוועץ.

<יעקב פישר: אם זה הולך לקולא - 12 מאושר בשמחה.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 12 – פה אחד.

<יעקב פישר: אושר.

<דרורי שפירא: 13.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 20.

<דרורי שפירא: בתקנה 20 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (ב), במקום "שנה" יבוא "שנתיים"; (2) בתקנת משנה (ו), הצירוף "(ד) או" - יימחק.

<שירה ברנד: אנחנו פשוט מאפשרים להחלטה להיות בתוקף שנתיים במקום שנה כדי לאפשר זמן התארגנות – לא צריך לעשות עוד זמן פרוצדורה לחידוש, ואותו דבר על תוקפו של היתר.

<יעקב פישר: אין בעיה.

<יעקב פישר: אם אף אחד לא קופץ, גם אני לא.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 13 – פה אחד.

<יעקב פישר: תקנה 13 אושרה.

<יעקב פישר: 13 מאושר.

<יעקב פישר: 14.

<דרורי שפירא: תיקון תקנה 21.

<דרורי שפירא: בתקנה 21 לתקנות העיקריות במקום האמור יבוא: חלק ט' לתקנות התכנון והבניה (רישוי הבניה), התשע"ו-2016 (להלן- תקנות הרישוי) יחול בשינויים המחויבים, על בקשה להיתר ; בקשה לתעודת גמר ותעודת גמר ייערכו לפי טפסים 3 ו- 4 שבתוספת בהתאמה.

<איתי עצמון: כבר הוספנו הגדרה, אז נתאים את הנוסח.

<כרמל חנני דגני: בהקשר הזה צריך לוודא דבר אחד.

<כרמל חנני דגני: נקרא את זה לעומק, אבל בכל ההפניות לתקנות רישוי בנייה יש לוודא שרשות הרישוי היא שלנו, לגז.

<יעקב פישר: יש הגדרה ברורה.

<כרמל חנני דגני: בתקנות שאתם מפנים אליהן יש הרבה אזכורים.

<נועם בריימן: הגורם שנתן את האישור, צריך לוודא.

<יעקב פישר: אפילו אני מבין את זה.

<יעקב פישר: עוד הערות?

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנה 14 – פה אחד.

<יעקב פישר: תקנה 14 אושרה.

<יעקב פישר: 14 אושר.

<יעקב פישר: 15.

<דרורי שפירא: אנחנו מוסיפים, תיקון טופס 2 בתוספת.

<יעקב פישר: יש לנו: בטופס 2 בתוספת לאחר האחראי למיתקן הגז יוסף.

<דרורי שפירא: מתכן שלט.

<דרורי שפירא: יש עוד עמודה בטבלה.

<יעקב פישר: מה זה ט' ופ'?

<דרורי שפירא: טלפון ופקס.

<יעקב פישר: הבנתי.

<יעקב פישר: אני מאשר את 14 ו-15.

<יעקב פישר: הצבעה בעד תקנות 14 ו-15 – פה אחד.

<יעקב פישר: תקנות 14 ו-15 אושרו.

<יעקב פישר: 16.

<יעקב פישר: תחולה.

<דרורי שפירא: תחילתן של תקנות אלה ביום 4.9.16, והן יחולו על בקשה להיתר שתוגש מיום תחילתן ואילך.

<יעקב פישר: אין בעיה.

<איתי עצמון: אישרתם את כל התחילה של התקנות לתחילתן של תקנות הרישוי.

<שירה ברנד: אבל כמה שבועות שיהיו, אם זה ייכנס קודם, זה ייכנס עוד שבועיים, פחות שבועיים, זה לא משנה.

<איתי עצמון: אגב, המועד בתקנות הרישוי קבוע במפורש, או זה מועד- - -

<שירה ברנד: כתוב: חודשיים מיום פרסומן- - -

<איתי עצמון: והן פורסמו.

<שירה ברנד: שאלו פה למה טלפון ופקס ולא מייל.

<שירה ברנד: אין לנו בעיה להוסיף.

<שירה ברנד: אנחנו מוכנים לתקן.

<יעקב פישר: אני חושב שזו הערה נכונה.

<יעקב פישר: אישרנו את תקנות התכנון והבנייה, רישוי מתקני גז טבעי.

<יעקב פישר: אמרתי ואני שב ואומר: אם תהיה בעיה או הערה או השגה, תפנו בכתב לוועדת הכלכלה, ונדון בכך.

<שירה ברנד: אולי כדי לעזור לאדוני, אני כבר אומרת – אם יש לנו טעויות שנבעו מדברים כאלה, אנחנו מראש נותנים את הסכמתנו – אולי זה גם יחסוך דיון, ואפשר יהיה לסגור את זה בין היועץ המשפטי.

<יעקב פישר: נשב על כל הניסוחים, ניתן איזו תקופה לבעלי העניין, אם יש להם בכל זאת הערות.

<יעקב פישר: אם יהיו דברים שנוכל לסגור בלי לקיים ישיבת ועדה, נשמח לעשות את זה.

<יעקב פישר: אם נצטרך לעשות ישיבת ועדה, נעשה.

<איתי עצמון: רק אגיד שכך וכך, הנוסח, לאחר שאבדוק שהוא באמת תואם את החלטות הוועדה, מועבר למחלקת חקיקת משנה במשרד המשפטים.

<איתי עצמון: תהיה שהות בכל מקרה לבדיקת הנוסח.

<יעקב פישר: תודה רבה, הישיבה נעולה.