ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 282, 2016-07-12 09:30

רועי פולקמן: בוקר טוב, אנחנו נתחיל את הישיבה.

רועי פולקמן: על סדר יומנו: הצעת חוק העסקים הקטנים והבינוניים, התשע"ו-2015.

רועי פולקמן: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה הקבוע והאגדי, חבר הכנסת איתן כבל, מי שנתן לי את הזכות להוביל את דיוני הוועדה בנושא של החוק הזה.

רועי פולקמן: זה מתפרס על פני השבוע והשבועות האחרונים שהם אינטנסיביים בנושא עסקים קטנים פה בוועדה.

רועי פולקמן: יש לנו את חוק הרכש הממשלתי, שאנחנו רוצים שם להסיר חסמים מעסקים קטנים, יש לנו את מוסר התשלומים שנידון אתמול ואנחנו קרובים לסיים אותו, ויש לנו את החוק הזה, שהוא חוק שמדבר על הרשות לעסקים קטנים, או הקמת גוף שירכז את כל הנושא.

רועי פולקמן: המכנה המשותף זה המחויבות שלנו, שאני חושב שקיבלה משנה תוקף במושב האחרון ובשנה האחרונה בנושא העסקים הקטנים.

רועי פולקמן: זו עמדה ברורה שלאורך כל הדרך מבטא שר האוצר.

רועי פולקמן: התחלנו לטפל בזה באשראי לעסקים קטנים, בנושא דמי אבטלה לעסקים קטנים, בפנסיה.

רועי פולקמן: זה נושא מרכזי.

רועי פולקמן: אני חושב שעד סוף שנת התקציב הזאת וגם אחרי נהיה עם בשורה גדולה להרבה מאוד דברים שתקועים.

רועי פולקמן: כמו שרועי אומר לא מעט, נהיה עם רגל מסיימת בלא מעט תחומים בעניין הזה.

רועי פולקמן: היום אנחנו עם חוק שמתגלגל כאן לא מעט זמן, שזה חוק העסקים הקטנים והבינוניים.

רועי פולקמן: היו הערות.

רועי פולקמן: אני רוצה להיות מאוד תכליתי.

רועי פולקמן: אנחנו נתחיל בהקראה, נעבור סעיף סעיף.

רועי פולקמן: יש לנו לא מעט הערות על הסעיפים.

רועי פולקמן: יש מקומות שאנחנו נרצה להוסיף דברים.

רועי פולקמן: אני לא רוצה דיונים תיאורטיים.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שצריך לשלב הגדרה של עסק זעיר.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שהמאסה הקריטית חייבת להיות ממוקדת איפה שנמצאים מרבית העסקים הקטנים באמת.

איילת נחמיאס ורבין: זה אחד.

איילת נחמיאס ורבין: אני באמת חושבת שצריך להתייחס למה שקורה בעולם בנושא של תמיכה לעסקים של נשים.

איילת נחמיאס ורבין: מאוד יכול להיות שזאת הזדמנות להסדיר את זה בחוק, מתוך רצון לעודד את זה.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לראות איפה זה משתלב פה בחוק.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאנחנו צריכים לתת כלים לסוכנות על-מנת שתתמוך בעסקים של נשים.

רועי פולקמן: אומרת לי מנהלת הוועדה שהיה פרסום בימים האחרונים על כך שישראל מובילה בנושא הזה.

רועי פולקמן: זה נכון?

איילת נחמיאס ורבין: קשה לי להאמין.

איילת נחמיאס ורבין: אני אשמח לראות פרסום כזה.

איילת נחמיאס ורבין: בבית הלבן יש יחידה שעוסקת בקידום עסקים קטנים לנשים.

איילת נחמיאס ורבין: כל היחס שלהם לעסקים קטנים עבר רפורמה מטורפת.

איילת נחמיאס ורבין: ישראל לא מובילה בנושא הזה.

<אתי בנדלר: את מעירה הערות כלליות.

<אתי בנדלר: אין כאן הצעות קונקרטיות.

איילת נחמיאס ורבין: קיבלתי את מה שאמר רועי.

איילת נחמיאס ורבין: נתחיל בהקראה, נראה איפה זה יכול להשתלב.

<אתי בנדלר: אני מניחה שלישיבה הבאה נזמין גם את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, שהגישה כבר בפברואר 2016 הצעה לתוספת סעיף שמתייחס לאחראי לקידום עסקים קטנים ובינוניים של נשים.

<יעל מליק: הצעת חוק העסקים הקטנים והבינוניים, התשע"ו-2015 פרק א': מטרות החוק מטרות החוק 1.

<יעל מליק: מטרות חוק זה הן – קידום עניינו של מגזר העסקים הקטנים והבינוניים בישראל; שיפור תנאי עשיית העסקים והיזמות בישראל; הגדלת התועלת הכלכלית למשק באמצעות שיפור במצבם של העסקים הקטנים והבינוניים בישראל.

רועי פולקמן: רן, האם עלה בתוך הדיונים, או יש אופציה מבחינת

רועי פולקמן: כם להגדיר 3 מדרגים: זעיר, קטן ובינוני?

<רן קויתי: בכוונה לא הגדרנו בחוק עסקים קטנים וזעירים.

<רן קויתי: זה לא שאנחנו מתעלמים מהם.

<רן קויתי: החוק הזה מדבר על נושא של אסדרה, לא על תמיכה.

<רן קויתי: בנושא של אסדרה, כשאנחנו יושבים מול משרדי ממשלה שונים עולים צרכים שונים לגבי ההגדרה של עסקים.

<רן קויתי: אם אנחנו יושבים עם משרד הכלכלה, עם תחום שעוסק בדיני עבודה, אז בדיני עבודה אנחנו פוטרים בחלק מהדברים עסקים שמעסיקים פחות מ-25 עובדים.

<רן קויתי: גם הוועדה בכנסת, גם הגופים שאנחנו עובדים מולם, גם אנחנו חושבים שבעסק עם 25 עובדים ומעלה יש איזו שהיא יכולת ניהול גבוהה יותר.

<רן קויתי: בעסקים שמעסיקים מתחת ל-25 עובדים היכולת של בעל העסק לנהל את העובדים שלו הולכת ונהיית קטנה יותר, הוא מנהל אחד מול מספר מצומצם של עובדים.

<רן קויתי: מול המשרד לאיכות הסביבה יש לנו צרכים אחרים.

<רן קויתי: בעבודה מול המשרד לאיכות הסביבה יש צרכים שנוגעים לרמת פליטה של co2.

<רן קויתי: הרבה פעמים זה קשור לגודל העסק מבחינת נפח.

<רן קויתי: מה שרצינו פה בחוק זה לייצר הגדרה רחבה ככל האפשר.

<רן קויתי: יש פה סעיף ספציפי שמתייחס לזה שכשהסוכנות עובדת מול משרדי הממשלה ספציפיים על אסדרה ספציפית, היא יכולה לייצר הגדרות שהן רלוונטיות.

דב חנין: ברכות על הצעת החוק.

דב חנין: סעיף המטרה, כמו שמוצע כרגע בהצעה הממשלתית, מאוד מאוד כללי, אין בו בכלל פרמטרים חברתיים.

דב חנין: הזכירה היועצת המשפטית של הוועדה הצעת חוק של חברת הכנסת תומא סלימאן, שאני מניח שמדברת על תעסוקת נשים.

<אתי בנדלר: זו לא הצעת חוק, זו הצעה להוסיף סעיף לחוק הזה.

דב חנין: הייתי רוצה שהוועדה תשקול להכניס גם שיקולים חברתיים בתוך מטרות החוק, כמו, למשל, קידום עניינו של מגזר העסקים הקטנים והבינוניים תוך מתן תשומת לב מיוחדת לתעסוקת נשים או לקידום תעסוקת נשים.

דב חנין: אולי יש מקום גם לחשוב על פריפריות חברתיות או גיאוגרפיות.

דב חנין: כרגע אנחנו מדברים על כלל העסקים הקטנים והבינוניים, שזו מאסה מאוד גדולה.

דב חנין: אם נגדיר איזו שהיא מטרה חברתית יותר ספציפית במטרות, זה יעזור לנו להתמקד בדברים שאנחנו רוצים לקדם ולטפל בהם במיוחד.

<רועי כהן: גם אני מברך על הצעת החוק.

<רועי כהן: החוק הזה הוא חוק שמשנת 2007 הוחלט עליו בהחלטת ממשלה.

<רועי כהן: אנחנו נמצאים ב-2016 ואין חוק.

<רועי כהן: אני חושב שזה צעד גדול כדי לסמל את היחס של מדינת ישראל, ממשלת ישראל והכנסת כלפי עסקים קטנים ובינוניים.

<רועי כהן: מטרות החוק, ואני מצטרף למה שאמר חבר הכנסת חנין, הן מטרות חוק גדולות מידי.

<רועי כהן: רועי, בחודשים האחרונים אנחנו מתעסקים בדברים שהם המהות של העסקים הקטנים, בפרקטיקה, אם זה להכניס למכרזי ממשלה, אם זה הנושא של מוסר תשלומים, אם זה הנושא של הדרכה וייעוץ, אם זה הנושא של בדיקת רגולציה.

<רועי כהן: כל הדברים האלה לא נמצאים פה.

<רועי כהן: לא כתוב, לצערי, מי יעשה אותם.

<רועי כהן: אני חושב שצריך לכתוב שהממשלה תפעל.

<רועי כהן: מי אמור לעשות את המטרה הזאת?

<רועי כהן: אני צריך לעשות את המטרה הזאת?

<רועי כהן: הסוכנות לעסקים קטנים צריכה לעשות את זה?

<רועי כהן: מי אמור לבצע את המטרה הזאת?

<רועי כהן: אני חושב שבהצעת החוק הזאת צריך לרדת ברזולוציה של המטרות לדברים שאנחנו עוסקים בהם ביום יום – נושא של מכרזי ממשלה, מוסר תשלומים, הדרכה וייעוץ, נטל הרגולציה.

<רועי כהן: אלה דברים שצריכים להיות ולהופיע בתוך הצעת המטרות, כדי שיהיה משהו שנוכל לבוא איתו ולכמת אותו אחרי זה בפעילות בעקבות החוק הזה.

<רועי כהן: אם רק יהיה שיפור תנאי עשיית העסקים, כל אחד יוכל להגיד ששיפרנו את עשיית העסקים.

<רועי כהן: אם יהיה שילוב במכרזי ממשלה, יהיה לנו פרמטר של השוואה ובדיקה בעקבות החוק הזה.

<ישראלה מני: כשאנחנו שומרים על הגדרות אמורפיות, כמו שאנחנו קוראים להן, זה בדיוק המקום שבו אנחנו מייצרים כשל, משום שמה זה עסק קטן ובינוני?

<ישראלה מני: לפי הלמ"ס, מחזור המכירות של 90% מהעסקים במדינת ישראל הוא עד מיליון שקל.

<ישראלה מני: כשאנחנו עולים הלאה, זה 5 מיליון שקל.

<ישראלה מני: הבינוניים זה 100 מיליון שקל.

<ישראלה מני: כמה נמצאים ב-100 מיליון שקל?

<ישראלה מני: בקושי 5%.

<ישראלה מני: הגדרה נכונה תייצר סדר עדיפויות אחר בתקציב שיש לסוכנות ובתקציב שכל המשרדים מקצים לעניין הזה.

<ישראלה מני: אנחנו יודעים שב-90% מהעסקים עד מיליון שקל יש בעיות מסוימות.

<ישראלה מני: יש את העסקים הבינוניים, שיש דיון שלם בין המגזר העסקי לבין המדינה לגבי מה זה בינוני, האם מפעלים של 100 מיליון שקל צריכים להיכנס בהגדרה של עסק קטן ובינוני.

<ישראלה מני: אנחנו צריכים להגדיר מי אנחנו באמת, מי אנחנו רוצים כמדינה לתת לו added value בחוק הזה.

<ישראלה מני: להערכתי, ה-added value צריך להינתן לאותם עסקים שמחזור המכירות שלהם הוא רק 5 מיליון שקל בהגדרה הראשונית, אחרי זה 10 מיליון שקל.

<ישראלה מני: אלה הם רוב העסקים.

<ישראלה מני: הם אלה שנתקלים בבעיות אמיתיות.

<ליאת גור: אני מבקשת לתת דוגמה שמחזקת את הדברים של ישראלה.

<ליאת גור: אם הסוכנות לעסקים קטנים אחראית על 95.

<ליאת גור: 5% מהעסקים, אולי צריך להקים סוכנות לעסקים גדולים.

<ליאת גור: משרד הכלכלה אחראי על כל העסקים.

<ליאת גור: הסוכנות לעסקים קטנים היא יחידה מתוכו שאמורה לדאוג לצרכים של עסקים קטנים.

<ליאת גור: הוקמה לא מזמן קרן למפעלים במצוקה בשיתוף הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, האוצר וההסתדרות.

<ליאת גור: הקרן הזאת הוגבלה לעסקים עם 20 עובדים ומעלה.

<ליאת גור: היא מדירה בכך 90% מהעסקים בישראל.

<ליאת גור: הוקמה קרן של החשכ"לית להלוואות לטווח ארוך.

<ליאת גור: העסקים הקטנים שלנו צריכים אותן כמו אוויר לנשימה.

<ליאת גור: מדובר בהלוואות לרכישת ציוד שיאפשר להם להתחדש, להיות מודרניים יותר, לשפר את הפריון.

<ליאת גור: הקרן הזאת הוגבלה לעסקים עם מחזור של 25 מיליון ומעלה.

רועי פולקמן: המטרות צריכות לשקף את התוכן.

רועי פולקמן: אנחנו לא נגדיר כל מיני מטרות, נאצלות יותר או פחות, שהחוק לא נוגע בהן בכלל.

רועי פולקמן: אנחנו נעבוד על החוק, נראה איפה אנחנו יכולים להיות קונקרטיים, רק אז נתאים את המטרות.

רועי פולקמן: זה נכון ש-90% מהעסקים הם עד מיליון שקל.

רועי פולקמן: יש לנו עוד מטרה, שהיא מטרת מקרו, היא מטרת המדינה, וזה לתמוך ביצוא, זה שמחולל בעצם צמיחה.

דב חנין: זה לא בחוק.

רועי פולקמן: לא נכון.

רועי פולקמן: יש גם קטגוריה של עסקים קטנים ובינוניים שהם מחוללי צמיחה גדולים.

רועי פולקמן: לא פעם יש הבדל בין עצמאי שנותן שירותים והוא עד מיליון שקל, לבין עסק שמעסיק 10 עובדים ויש לו פוטנציאל להפוך לעסק של 20 ו-30 עובדים.

דב חנין: רועי, אנחנו בעד חוקים מחוללי צמיחה.

רועי פולקמן: לרשות לעסקים קטנים יש שני ייעודים.

רועי פולקמן: אני יכול לספר לכם שבתכנית הכלכלית של ירושלים הייתה לנו גישה שאמרה את הדבר הבא: עסק שמשרת את הכלכלה המקומית יהפוך לארצי, עסק שהוא ארצי יהפוך לבינלאומי.

רועי פולקמן: חלק מהאתגר שלנו הוא לייעד כלי צמיחה לעסקים שאנחנו יודעים שיש להם פוטנציאל.

רועי פולקמן: מספרה זה עסק מצוין, מבורך וראוי לסיוע, אבל פוטנציאל הצמיחה שלו מוגבל.

רועי פולקמן: לעומת זאת, מפעל קטן או חנות שיכולים לייצר מוצרים ובאמצעות שיווק נכון ותערוכות נכונות הם יכולים לגדול ל-20,30 ולהתחיל לייצא לאירופה, הפוטנציאל העסקי והמשקי שלהם הוא דרמטי.

רועי פולקמן: דרך אגב, גם העירוני.

רועי פולקמן: המטרה של החוק הזה ושל הרשות היא שני העולמות האלה.

רועי פולקמן: אחד המדדים הקריטיים שאני רוצה לראות, שאת זה שמנו כיעד מרכזי בתכניות עירוניות, הוא גדילה של עסקים מ-5 ל-30 עובדים.

רועי פולקמן: איך מגדילים עסק?

רועי פולקמן: איך המדינה דואגת לזה שעסק קטן וזעיר יגדל?

רועי פולקמן: יש הרבה מאוד עסקים שייכנסו לקטגוריה של קטנים וזעירים שאין להם פוטנציאל גידול.

רועי פולקמן: חלק ממטרות החוק הזה והכלים של קרנות הסיוע וכו' זה לראות שהעסקים גדלים, כי ככה התעסוקה של העתיד תהיה, לא דרך מפעלי ענק שלא יבואו לישראל בשנים הקרובות.

רועי פולקמן: אין צפי כזה.

רועי פולקמן: הם יקרו מעסק שהיו בו 5 עובדים וייהפך לעסק עם 30 עובדים.

רועי פולקמן: ככה באר שבע תצמח, ככה ירושלים תצמח, ככה חיפה תצמח.

רועי פולקמן: החוק הזה עומד לגעת בשניהם.

רועי פולקמן: הוא לא יהיה רק חוק שעוסק בעוסקים הזעירים ואיך עוזרים להם.

רועי פולקמן: שיהיה ברור, זו לא מטרת החוק הזה.

<ישראלה מני: אין על זה עוררין.

<ישראלה מני: בשביל הבסיס שאתה אומר צריך להגדיר מה זה.

איתן ברושי: אני חושב שיש פה אי בהירות מסוימת - ככה למדתי מדברים שיצא לי לפגוש בתקופה האחרונה מאז שאני בכנסת - לגבי איפה הגבול בין חוק עידוד השקעות הון ובין עסקים קטנים.

איתן ברושי: יש שתי מטרות בעידוד השקעות הון.

איתן ברושי: אני יוזם חקיקה שתיתן מענקים כנגד העסקת עובדים, לא רק כנגד ייצוא.

איתן ברושי: צריך להיזהר לא לסבך את העניינים, גם ככה הם לא פשוטים.

איתן ברושי: צריך לראות על מה חלים החוקים הקיימים, לראות מה נועד החוק הזה להשלים.

איתן ברושי: הוא משלים, הוא לא ממציא משהו חדש.

איתן ברושי: אני חושב שהחוקים של התעשייה הם חוקים שצריך להחיל ככל האפשר גם על עסקים בינוניים וקטנים, לא צריך להמציא עוד משהו.

איתן ברושי: אפרופו תקציבים, ברור שצריך לתת ביטוי לעניין הפריפריה.

איתן ברושי: עסקים קטנים ותעסוקה מהבית זו אחת האלטרנטיבות במקומות שאין אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה.

איתן ברושי: צריך להתייחס למגזר הערבי.

איתן ברושי: רובו של המגזר הערבי יושב בנגב ובגליל.

איתן ברושי: יש לנו מה ללמוד מהעולם בתחום הזה, בניגוד לתחומים אחרים.

איתן ברושי: ישראל לא מובילה, כמו גם בהרבה דברים אחרים, בתחום העסקים הקטנים.

איתן ברושי: צריך לדבר על מנוף הרבה יותר גדול שקיים למשק בישראל אם נפתח את העסקים הקטנים.

איתן ברושי: אלא מה?

איתן ברושי: צריך להרחיב את מרחב המחייה של משרד הכלכלה ואת חוקי עידוד השקעות הון ודברים שלא הוזכרו פה, להחיל אותם על יותר עסקים, פחות להתרכז בחוקים חדשים.

איתן ברושי: כמו שאתה אומר, שנים לא קורה כלום.

איתן ברושי: אני חושב שמשרד הכלכלה צריך לחבק את הדבר הזה, להחיל את הכללים על עסקים קטנים ובינוניים ככל שניתן.

איתן ברושי: אולי צריך להשאיר עסקים זעירים או כאלה שלא נכנסים לקריטריון.

איתן ברושי: אל תגלגלו עסקים ממקום למקום.

<רן קויתי: צריך להבין שלא מדובר פה בחוק של תמיכה.

<רן קויתי: הוא לא מדבר על כלי תמיכה.

איתן ברושי: אם מה שרן אומר נכון, אולי לא חשוב כל כך החוק הזה.

איתן ברושי: יהיה לעוד כמה פקידים מנדט לסבך עניינים באסדרה.

רועי פולקמן: יש שורה ארוכה של כלים, כולל חקיקה בעת האחרונה וכלי סיוע אחרים שתוארו כאן, לטובת העסקים הקטנים.

רועי פולקמן: תפקידו של החוק הזה לעשות אסדרה בשורה של דברים, כאשר חלק מהם זה הפיקוח.

רועי פולקמן: אפרופו הדיון על עסקים של נשים, על פריפריה, על עסקים זעירים ובינוניים, כשביקשנו לקבל נתונים, לדעת כמה מקבלים, איך החלוקה, אפילו את זה לא נתנו לנו.

רועי פולקמן: כיוון שהנושא של עסקים קטנים ובינוניים הוא רחב, הוא כולל הרבה משרדי ממשלה והרבה כלי התערבות, הרצון הוא לייצר רגולטור כזה או אחר שיש לו שיניים, שיכול לבוא.

רועי פולקמן: אתה יודע, חברה ממשלתית שמוציאה מכרז זה שונה ממשרד ממשלתי שמעביר מידע למשרד הכלכלה ויש ערוץ הידברות שבו החשבת הכללית יכולה להגיד: תעצרו את המכרז הזה כי הוא מפלה עסקים קטנים.

רועי פולקמן: אם מחר בבוקר רכבת ישראל עושה את זה, רן לא ידע מזה בכלל.

רועי פולקמן: לא רק שהוא לא ידע מזה בכלל, גם אם הוא ירצה להגיד משהו, אין לו מעמד.

איתן ברושי: זה קורה גם בעסקים גדולים.

איתן ברושי: אתה יודע שישראל ב"כיפת ברזל" קנתה בחו"ל.

רועי פולקמן: המטרה של החוק היא לתת שיניים לרגולטור שיוכל לקום מחר בבוקר ולהגיד: תתקנו את המכרז שלכם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: החוק הזה הוא לא הבורג הכי גדול בפתרון של הבעיה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא בא לאסדר, אבל לא לפתח יותר מידי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה צריך להיות מלווה, במיוחד כשאנחנו מדברים על הפריפריה ועל המקומות של העוני.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בזמנו היו רעיונות במשרד הפנים על הקמה של אזורי תעשייה משותפים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כפרים קטנים, יישובים קטנים לא יכולים להוביל אזורי תעשייה, אפילו תעשייה קלה ומסחר באותם מקומות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שבנוסף לזה או במקביל צריך לאפשר לעסקים הקטנים והבינוניים לבוא, כי הם יכולים לפתור בעיה כלכלית גדולה של הפריפריה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שיש מקום, אולי ביחד מול משרד האוצר, להוביל פעולות כאלו.

<אתי בנדלר: אני חושבת שסעיף המטרות צריך לשקף את ההוראות הנורמטיביות.

<אתי בנדלר: ככל שנראה שהנורמות שייקבעו בהמשך יובילו לאיזו מטרה, זה צריך להיות בבסיס המטרות.

<אתי בנדלר: אין טעם להתעכב כרגע על הסעיף הזה.

רועי פולקמן: רשמנו לנו את הערות המרכזיות שנאמרו, נחזור אליהן כשנסיים את הפרק האופרטיבי.

<יעל מליק: פרק ב': הגדרות הגדרות 2.

<יעל מליק: בחוק זה – "אסדרה" – מערכת של תקנות או כללים המסדירים את הפעילות במשק בתחום מסוים, שנקבעו לפי דין; "חוק המע"מ – חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975; "חוק חופש המידע" – חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998; "חוק תאגידי מים וביוב" – חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001; "מחזור עסקאות שנתי" – "מחזור עסקאות של עוסק" כהגדרתו בחוק המע"מ; "המשרד" – משרד הכלכלה והתעשייה; "הסוכנות" – הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל שהוקמה בסעיף 3; "עסק קטן או בינוני" – כל אחד מאלה, ובלבד שהוא מעסיק לא יותר מ-100 עובדים או שמחזור העסקאות השנתי שלו אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים, ולמעט תאגיד עירוני וחברה כמשמעותה בחוק תאגידי מים וביוב ושעיקר פעולתם בישראל: עוסק פטור כהגדרתו בחוק המע"מ; עוסק מורשה כהגדרתו בחוק המע"מ; מוסד כספי כהגדרתו בחוק המע"מ; עמותה כמשמעותה בחוק העמותות, התש"ם-1980, אשר מקיימת

<יעל מליק: חברה לתועלת הציבור כמשמעותה בחוק החברות, התשנ"ט-1999,

<יעל מליק: "פעולות סיוע" – תכניות סיוע לפיתוח ולעידוד מגזר העסקים הקטנים והבינוניים, ובכלל זה תכניות למתן תמיכות, מענקים, ייעוץ ואשראי; "רשות ציבורית" – כהגדרתה בסעיף 1 לחוק חופש המידע, וכן גוף אחר שיש בפעילותו כדי השפעה ממשית על עסקים קטנים ובינוניים, שקבע השר לבקשת הסוכנות, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת; "תאגיד עירוני" – כמשמעותו בסעיף 249א לפקודת העיריות, וכן תאגיד שבו יש למועצה מקומית לפחות מחצית מההון או מחצית מכוח ההצבעה; "השר" – שר הכלכלה והתעשייה;

<שירלי אבנר: נתחיל בזה שאנחנו מברכים על הצעת החוק, אנחנו חושבים שהיא חשובה.

<שירלי אבנר: אנחנו מבקשים להסיר מההגדרה של עסק קטן ובינוני מוסד כספי כהגדרתו בחוק המע"מ.

<שירלי אבנר: אנחנו לא חושבים שנכון שיחול החוק הזה על בנקים, זו לא המטרה.

<שירלי אבנר: השיקולים שלנו הם שיקולים שמונחים מיציבות המערכת הבנקאית, המערכת הפיננסית והגנה על לקוחות.

<שירלי אבנר: אנחנו מבוקרים ומפוקחים על ידי מוסדות בינלאומיים, כמו ה-OECD, מבחינת עצמאות שיקול הדעת והרגולציה שלנו בנושא.

<שירלי אבנר: הבחינה שלנו בכל הנוגע ליציבות היא בהתאם לסטנדרטים בינלאומיים, כמו באזל 3.

<שירלי אבנר: הכנסת שיקולים כשיקולים המופיעים במסגרת הצעת החוק היא לא ממן העניין.

רועי פולקמן: חוץ מבנקים, שזה לא עסק קטן, על איזה גופים אנחנו מדברים?

<שירלי אבנר: אנחנו מכירים את התכניות הממשלתיות בנושא של בנקים.

<שירלי אבנר: יכול להיות שמחר יהיה בנק קטן.

<שירלי אבנר: אם אנחנו מסתכלים על הרפורמות בקנה, יש את חברות כרטיסי האשראי.

רועי פולקמן: חברות כרטיסי אשראי אף פעם לא ייכנסו בהגדרה של עסק קטן.

רועי פולקמן: חוץ מבנקים וכרטיסי אשראי, מי נכלל בהגדרתך מוסד כספי שייכלל בהגדרה של עסק קטן?

<שירלי אבנר: יכול להיות שיהיו בפנים גם סולקים.

רועי פולקמן: החוק הזה הוא לא רגולטור במובן הפיננסי.

רועי פולקמן: החוק לא מגדיר שום דבר שהוא רגולציה.

<שירלי אבנר: הוא לא רגולציה, אבל הוא כן התערבות בשיקול הדעת של הרגולטור.

רועי פולקמן: יש בחוק הזה הרבה מאוד מרכיבים של יכולת לאסוף נתונים, יכולת לפקח במובן של מכרזים ודברים כאלה, בעיקר בנושא פיקוחי ודיווחי.

רועי פולקמן: זה לא בא ממקום של סמכויות רגולטוריות.

רועי פולקמן: המטרה שלנו היא לעשות קשת כמה שיותר רחבה.

רועי פולקמן: 90% מהגופים שאתם עוסקים בהם, אם לא 99% מהם, לעולם לא יהיה רלוונטי לגביהם החוק הזה, בגלל הגדרת הגודל.

רועי פולקמן: אם נראה שיש סעיפים שיש שם סמכות אמיתית לרשות להטיל איזו שהיא אחריות או משהו על גוף שהוא בתחום אחריותך, יכול להיות שנסייג את זה.

רועי פולקמן: אם אני רוצה נתונים מגוף כזה, או אפילו הוא ירצה לפנות כדי שיסייעו לו להגיע לרכש, אלה תחומים שהם לא ממן העיסוק שלכם.

רועי פולקמן: זה גוף מסייע.

רועי פולקמן: אם נראה שיש איזה תחום שהוא רגולטורי בחוק עצמו, נכתוב את המילים "למעט מוסד כספי".

<שירלי אבנר: ההצעה מקובלת.

<שרה קנדלר: ההסתייגות שלנו הייתה דומה לבנק ישראל, אבל ההסתייגות הזאת נדחתה.

<שרה קנדלר: אנחנו מברכים על הצעת החוק.

<שרה קנדלר: אנחנו עושים הרבה פעולות שלנו לעידוד העסקים הקטנים.

<שרה קנדלר: בשנים האחרונות העברנו סדרה של הקלות לחברות ציבוריות קטנות, למנהלי תיקים, כאשר יש הבחנה בין גדולים לקטנים.

<שרה קנדלר: עשינו לא מעט.

<שרה קנדלר: אנחנו מקדמים את מימון ההמונים, שזה מאוד חשוב בשביל עסקים קטנים ובינוניים.

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שאם ההגדרה שנקבעה בחוק לעסק קטן או בינוני תחול על הגופים הפיננסיים, היא תחטא למטרה, כי היא מכניסה לעסק קטן כמעט את כל הגופים הפיננסיים - מנהלי תעודות סל, מנהלי קרנות נאמנות, כמו פסגות, אי.

<שרה קנדלר: בי.

<שרה קנדלר: אי.

<שרה קנדלר: כולם נכנסים תחת החוק, כיוון שהם לא מעסיקים הרבה עובדים.

<שרה קנדלר: הם מנהלים מיליארדים של כסף עם מעט מאוד כוח אדם.

<שרה קנדלר: יש להם שווי נכסים מנוהל מאוד מאוד גדול.

<שרה קנדלר: אנחנו מבקשים להכניס הגדרה נפרדת לכל הגופים הפיננסיים תחת פיקוחנו.

רועי פולקמן: הגדרה נפרדת לגודל.

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שבהגדרה של אסדרה אפשר למעט אסדרה שבאה לכנסת.

<שרה קנדלר: לגבי תקנות שעוברות אישור ועדה בכנסת, יש ממילא שימוע ציבורי, התהליך ממילא מאוד ארוך, יש בו הרבה שלבים.

<שרה קנדלר: הסוכנות תוכל להיות חלק מאותו תהליך שכל הציבור הוא חלק ממנו, לא צריך לעשות לו תהליך נפרד של בחינת האסדרה.

<אורי בארי: אני באמת חושב שאין שום סיבה להוציא את המוסדות הכספיים.

<אורי בארי: מוסדות כספיים זה לא רק בנקים, זה הרבה מאוד פעילות עסקית מונחית.

<אורי בארי: צריך גם אותה לעודד.

<אורי בארי: לגבי עיקר הפעילות בישראל, אני חושב שאנחנו רוצים לעודד פעילות שתהיה פעילות שתצא החוצה.

<אורי בארי: חשוב שגם עסקים, שחלק גדול מהפעילות שלהם בחו"ל ומיועדת לחו"ל, ייכללו.

<אורי בארי: אני לא רואה סיבה להחריג את מי שעיקר פעילותו בחו"ל.

<אורי בארי: צריך להוסיף אותו, כי אנחנו רוצים לעודד את העסקים האלה.

<אורי בארי: לגבי העמותות, העמותות הן לא עסק.

<אורי בארי: אם יש להן פעילות עסקית, הן צריכות לפתוח במע"מ תיק של פעילות עסקית, הן צריכות להיות עוסק מורשה.

<אורי בארי: אם יש לך פעילות עסקית, תפתח תיק של עוסק מורשה לפעילות עסקית.

רועי פולקמן: שוק הכלכלה המודרני כבר מזמן התרחק מתפישת העולם הזאת.

רועי פולקמן: אנחנו הולכים לעולם שבו לא מעט מהפעילות העסקית של מדינה עובר דרך חברות לתועלת הציבור, דרך עסקים חברתיים.

רועי פולקמן: בימים אלה אני עובד על תיקון חוק שיגדיר את המעמד המשפטי של עסק חברתי, שגם הוא עדיין לא מוגדר בממשל התאגידי שלנו בצורה מדויקת.

רועי פולקמן: יש עמותות שמייצרות הרבה מאוד פעילות חשובה במדינה.

רועי פולקמן: יש היום את הערבוב הזה בין שלושת המגזרים.

רועי פולקמן: כשהרשות לעסקים קטנים רוצה לסייע, היא צריכה לסייע גם לגופים האלה.

רועי פולקמן: אני מפריד בין הדיון על פעילות כלכלית לפעילות עסקית.

רועי פולקמן: יש עמותות שמייצרות פעילות עסקית בהיקפים מאוד מאוד גדולים למשק הישראלי.

רועי פולקמן: אין סיבה שהן לא ייתפשו כחברה.

<אתי בנדלר: האם אתה אומר שעמותה או חברה לתועלת הציבור שמקיימת פעילות עסקית נכנסת ממילא לפסקה (2)?

<אורי בארי: בדיוק.

<רן קויתי: יש גילוי דעת רחב מאוד של רשם העמותות בנושא הזה.

<רן קויתי: הוא מאפשר לעמותה לייצר פעילות עסקית בהיקף גדול מאוד מהמחזור.

<רן קויתי: הוא מאפשר לקיים את הפעילות החברתית שלה.

<רן קויתי: דיברנו על זה גם ברכש.

<רן קויתי: ברכש יש עמותות שמתמודדות.

<רן קויתי: אנחנו כממשלה צריכים להתמודד עם זה שהן לא מזדכות על מע"מ.

<אתי בנדלר: האם אותה עמותה שמקיימת פעילות עסקית, גם אם היא פטורה ממע"מ, לא נרשמת כעוסק מורשה?

<אתי בנדלר: את זה צריך לבדוק.

<רן קויתי: אנחנו נבדוק את זה.

<אורי בארי: זאת בדיוק הייתה הטענה, שהיא צריכה להירשם במע"מ.

<אתי בנדלר: אני מבקשת לברר את זה עם נציגי מע"מ.

<אורי בארי: פעולות סיוע נרשמו כאן כתכנית סיוע לפיתוח ועידוד מגזר העסקים הקטנים והבינוניים, אבל יש פעילות סיוע שהיא פעילות סיוע מקרו לכל הציבור.

<אורי בארי: אנחנו לא רוצים להחריג אותה מתחולת החוק.

<אורי בארי: אני לא רואה סיבה להחריג את תכנית הסיוע רק לעסקים קטנים ובינוניים, יש הרבה מאוד תכניות סיוע שהן מקרו.

<רועי כהן: מוזר לי מאוד שהגופים פה מבקשים להחריג את עצמם, כי לפי מה שאני קורא בהצעת החוק, מדברים פה על חוות דעת, שקיפות, דברים של בדיקת מידע.

<רועי כהן: מוזר לי מאוד שהם מבקשים פה להחריג את עצמם.

<רועי כהן: ההיפך, הם היו צריכים לבוא ולהגיד: אנחנו כן רוצים להיות שם.

<רועי כהן: אני לא אתן להחריג אף אחד, כי אני לא רואה שום סיבה שמישהו יבוא ויגיד: אני לא רוצה שקיפות, אני לא רוצה לתת מידע, או אני לא רוצה לקדם נושא של עסקים קטנים ובינוניים.

<רועי כהן: לא משנה אם זה בנק, חברת אשראי, חברת ביטוח, הם מחויבים כמו כל המשק הישראלי לבוא ולעשות למען העסקים הקטנים והבינוניים.

רועי פולקמן: אני מבין מאגף שוק ההון וגם מבנק ישראל שלתוך עולם התוכן שאתה אומר הם לא מתנגדים.

רועי פולקמן: הם חששו ממצב של אלמנטים רגולטורים של סמכויות שנכנסים להם לטריטוריה.

רועי פולקמן: אם יהיה סעיף כזה - נתמודד איתו.

<רועי כהן: אני לא ראיתי סעיף כזה.

<שירלי אבנר: השקיפות, לפי דעתנו, לא נובעת מכאן.

<שירלי אבנר: יש את הדין הכללי שמחייב אותנו.

<רועי כהן: השקיפות שלכם היא בפני הסוכנות לעסקים הקטנים שתפנה אליכם ותצטרכו לתת לה.

<רועי כהן: מדובר בסוכנות עם תקציב, עם עובדים.

<רועי כהן: אם הם יפנו אליך, הם יצטרכו לקבל ממך את כל הנתונים.

<רועי כהן: הם יוכלו לפרסם את זה לציבור הרחב.

<רועי כהן: זה לא לסמוך על איזה אזרח שיפנה אליך בחוק חופש המידע.

<שירלי אבנר: מה שאני אגיד לא ישכנע את אדוני.

<רועי כהן: לא ישכנע.

<רועי כהן: אתם צריכים להיות שקופים, אתם צריכים לעזור לעסקים קטנים ובינוניים, לא לבקש החרגה.

<רועי כהן: אתם, בנק ישראל, צריכים להיות הראשונים לעזור לעסקים הקטנים והבינוניים, אבל אתם לא עושים את זה.

<רועי כהן: לא מובן לי למה אתם רוצים להחריג את עצמכם מתוך חוק שכל מה שהוא ביקש מכם זה מידע, שקיפות וחוות דעת.

<רועי כהן: אני קראתי את החוק.

<רועי כהן: לא ראיתי שיש סמכות שמוטלת עליכם, לא ראיתי שיש סנקציה כזאת או אחרת.

<רועי כהן: עצם האמירה שלכם מקוממת, כי אתם צריכים לבוא ולהגיד : אנחנו בעד, אנחנו רוצים לתת שקיפות, אנחנו רוצים שתהיה אינפורמציה על מכרזים שיש בהם עסקים קטנים ובינוניים, אנחנו רוצים שתהיה נגישות לאשראי.

<רועי כהן: על הכל אתם צריכים להיות בעד.

<רן גזית: סעיף 17(ב) נותן סמכות לשר לסייג את ההגדרה.

<רן גזית: צריך להיות איזה שהוא קשר גם בהגדרות.

רועי פולקמן: איזו הגדרה לסייג?

<רן גזית: הגדרה של עסקים קטנים ובינוניים.

רועי פולקמן: נוסיף את אישור ועדת הכלכלה.

רועי פולקמן: אחד מהדברים שאמר אורי בארי היה על העניין שעיקר פעולתם בחו"ל.

רועי פולקמן: צריך לבחון אם אנחנו רוצים להחריג עסק ישראלי שעושה פעילות בחו"ל.

רועי פולקמן: האג'נדה שלי בתחום העסקים הקטנים היא לראות הרבה יותר עסקים קטנים בתחום הייצוא, זה נחוץ כמו אוויר לנשימה לכלכלה הישראלית.

רועי פולקמן: ההחרגה של עסק ישראלי קטן שעיקר פעולתו בחו"ל היא לא הגיונית.

רועי פולקמן: אם אני עסק ישראלי קטן שעיקר פעילותי היא ייצוא, למה שתחריג אותי?

רועי פולקמן: ההיפך, אני ארצה שתעודד אותי יתר על המידה.

רועי פולקמן: זה, בעיני, המופת של העסקים הקטנים.

רועי פולקמן: הבעיה שלנו היא שיש מעט מידי עסקים קטנים בישראל שמייצאים, בשונה ממקובל.

רועי פולקמן: על רוב הדברים הערנו את ההערות, נשאר העניין של עסק קטן ובינוני.

רועי פולקמן: כל הזמן אנחנו אומרים בחוקים אחרים שאין לנו הגדרה מסודרת למה זה עסק קטן ובינוני.

רועי פולקמן: כל הזמן אמרנו שכשנגיע לחוק הזה נסדר את זה.

רועי פולקמן: בואו נסדר את זה.

רועי פולקמן: אחד הדברים החשובים בחוק שיכולים להיות זה הגדרה למה הוא עסק קטן ובינוני.

<קריאה: אולי צריך להוסיף את המילה "זעיר".

רועי פולקמן: זאת תהיה אחת הבשורות של החקיקה הזאת.

רועי פולקמן: סוף סוף אפשר יהיה להישען עליה בחוקים אחרים.

<רועי כהן: יש הגדרה בהחלטת ממשלה שהודיעה על הקמת הסוכנות.

<רן קויתי: במקום לקחת את ההגדרה שאנחנו נחשוב שהיא מקצועית, שזאת הגדרה שמתייחסת לגודל של העסק, ייצמדו להגדרה בחוק שאומרת מה זה עסק זעיר.

<רן קויתי: כתוצאה מזה יכול להיות שיוציאו הרבה מאוד עסקים שיכולים להיות רלוונטיים.

<רן קויתי: לאותו משרד ממשלתי יהיה הרבה יותר פשוט לבוא ולהגיד: תשמעו, אני אצמד להגדרה הזאת, את כל השאר אני מוציא החוצה.

<ליאור לוי: החוק הזה על השולחן כבר די הרבה זמן.

<ליאור לוי: אם הולכים קצת אחורה לוועדת טרכטנברג וקדמי שאמרו שצריך עזרה לעסקים קטנים ובינוניים, רואים שלא נעשה דבר וחצי דבר.

<ליאור לוי: זה חוק הבסיס, זה חוק הליבה שממנו היינו צריכים לצאת.

<ליאור לוי: ההגדרה של עסק קטן ובינוני, לפחות מהזווית שלי בתעשייה, צריכה להיות רחבה ככל האפשר – מ-0 עד 100.

<ליאור לוי: הרעיון לצמצם את זה - -

רועי פולקמן: אין כוונה כזאת.

<ליאור לוי: הרעיון לצמצם את זה להגדרה חד ערכית של עסק זעיר עד 10, עסק קטן עד 20 ועסק בינוני עד 100, הוא לא ממש חיובי, הוא יכול להקשות, לא להקל.

<ליאור לוי: ברור שהבעיות של עסקים זעירים שונות מהבעיות של עסקים קטנים, הבעיות של עסקים קטנים שונות מהבעיות של עסקים בינוניים, ושכל המכלול הזה שונה מעסקים גדולים.

<ליאור לוי: עדיין החוק הזה, שהוא חוק ליבה, חוק בסיס, צריך לטפל במקרו של כל הטווח – מ-0 עד 100.

<ליאור לוי: הוא בעצם נותן לסוכנות את הכלי העיקרי של מעקב וניטור אחרי הבעיות השונות.

<ליאור לוי: אני בטוח שרן יוכל, כשהחוק הזה יצא לפועל, לנטר את הסגמנטציה בתוך המקטע שנקרא עסקים זעירים, קטנים ובינוניים.

<ליאור לוי: אולי ישנו את השם של החוק לחוק העסקים הזעירים, הקטנים והבינוניים.

<ליאור לוי: להתחיל להיכנס להגדרות מדויקות של עד 20, של עד 50 ועד 100 בגוף החוק, לדעתי זה יעשה יותר נזק מאשר תועלת.

רועי פולקמן: כלי הסיוע זה כמו הכלים שמשרד הפנים נותן לרשויות.

רועי פולקמן: הרשויות החזקות יודעות לנצל, הרשויות החלשות לא יודעות לנצל, ואז כפר-סבא והרצליה מנצלות, חצור לא יודעת איך לנצל.

רועי פולקמן: הטענה אומרת שאם תהיה קרן, העסק הבינוני, שיש לו עורכי דין, שיש לו יכולת וידע, ינצל, כאשר העסק שיש לו 5 עובדים אין לו את הזמן אפילו לשלוח פנייה למשרד הכלכלה.

רועי פולקמן: יש היגיון שהמשפך כן יהיה רחב, כי גם עסק בינוני, גם אם יש לו 100 עובדים, הוא עדיין לא אינטל.

רועי פולקמן: אולי הוא יהיה אינטל אם נעזור לו.

רועי פולקמן: אני מציע שהמשפך הכללי יהיה גדול, אבל נדרוש את הסגמנטציה הזאת.

רועי פולקמן: אנחנו נדרוש לדעת מהרשות החדשה, מרן, מה הוא עשה לעסקים זעירים, מה הוא עשה לעסקים קטנים.

רועי פולקמן: הוא יכול לעזור לבינוניים.

רועי פולקמן: אני לא נגד שהוא יעזור לבינוניים, אבל אני רוצה לדעת שהוא גם מטפל בזעירים, כי אחרת יגידו שהוא טיפל בעסקים קטנים ובינוניים, כאשר בעצם הוא טיפל רק בבינוניים.

איילת נחמיאס ורבין: למדינה יש אינטרס שעסקים יצמחו, השאלה באיזה שלב הם צריכים את הדחיפה.

איילת נחמיאס ורבין: השלב שבו אתה צריך את הדחיפה הוא רחוק מאוד מ-100 מיליון שקלים.

איילת נחמיאס ורבין: השבוע הייתי במפעל שנקרא "אלכס אורגינל", שזה מפעל בלתי רגיל בנתניה.

איילת נחמיאס ורבין: רבים מאיתנו נהנים מהמזגנים שלהם ברכבים.

איילת נחמיאס ורבין: זה מפעל שמעסיק 200 עובדים.

איילת נחמיאס ורבין: הוא קיים מ-1953.

איילת נחמיאס ורבין: יש שם אפילו דור שלישי.

איילת נחמיאס ורבין: אצלי זה מעורר גאווה מדהימה שיש אנשים שרוצים להמשיך להיות תעשיינים.

איילת נחמיאס ורבין: מה שמטריד אותם היום זה בעיות שמאפיינות עסקים בינוניים וגדולים.

איילת נחמיאס ורבין: מה זאת אומרת?

איילת נחמיאס ורבין: הרגולציה חונקת אותם.

איילת נחמיאס ורבין: המחסור בעובדים, שהוא מטורף, לא מאפשר צמיחה.

איילת נחמיאס ורבין: הסוכנות לעסקים קטנים יכולה שם פחות לעזור.

רועי פולקמן: הוא לא נכלל לפי החוק.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

איילת נחמיאס ורבין: אני תמיד מסתכלת על העסק ואומרת לעצמי, רגע, איך הוא הגיע לפה.

איילת נחמיאס ורבין: בשנות ה-70 היו אומרים למדינה: אל תפריעי.

איילת נחמיאס ורבין: היום אנחנו לא אומרים למדינה "אל תפריעי", כי שומו שמיים, המדינה גם מפריעה וגם לא עוזרת.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לראות איך אנחנו פחות מפריעים.

איילת נחמיאס ורבין: אני כל הזמן שואלת את עצמי, איפה הייתה הנקודה הארכימדית שהעסק הזה היה יכול ליפול או לצמוח.

<רן קויתי: עסקים שאנחנו מגדירים אותם בינוניים לא מוגדרים בעולם כעסקים בינוניים.

<רן קויתי: בעולם הם עדיין קטנים.

<רן קויתי: אני מדבר על מדינות בסדר גודל של מדינת ישראל מבחינת התוצר.

<רן קויתי: במדינות ה-OECD עסקים בינוניים מוגדרים עד 250 עובדים.

<רן קויתי: יש לנו דוחות של ה-OECD ודוחות שלנו שמראים שבמדינת ישראל יש חצי מהיקף העסקים הבינוניים שיש בעולם.

<רן קויתי: אצלנו העסקים הבינוניים לא שורדים, הם מתקשים לשרוד.

<רן קויתי: הפריון של העסקים הבינוניים במדינת ישראל הוא הפריון הכי נמוך באופן יחסי ל-OECD.

<רן קויתי: אם בודקים עסקים זעירים, הפריון שלהם קרוב.

<רן קויתי: המדינה לא יכולה להגיד: אני לא מטפלת בעסק הזה.

<רן קויתי: לעסק יש יכולת צמיחה, יש יכולת פיתוח.

<רן קויתי: לא יכול להיות שמוציאים אותו מהחוק.

רועי פולקמן: גם אם בסוף יהיו לי 1000 עסקים זעירים ו-10 עסקים בינוניים, אנחנו צריכים לעזור לא פחות ל-10 הבינוניים, כי הם ייצאו פי 100 ויעסיקו עוד 1000 עובדים.

רועי פולקמן: יש לנו את היקפי הסגירה של עסקים זעירים, את היכולת שלהם לגדול, אבל יש לנו גם את היכולת להפוך מעסק קטן לעסק בינוני ומעסק בינוני לגדול.

רועי פולקמן: לא סתם אנחנו בוכים על כך שברגע שסטרטאפים עוברים גודל מסוים הם נעלמים מישראל.

רועי פולקמן: אין לנו מספיק צ'ק פוינט, אין לנו מספיק חברות גדולות.

רועי פולקמן: חלק מהמטרה, בואו לא נשכח את זה, זה לא רק סיוע בשביל לשרוד.

רועי פולקמן: המטרה של משרד הכלכלה היא לדאוג שתהיה פה תעשייה משגשגת.

<רועי כהן: בהחלטה מה-12.8 יש מדרג בהתאם לגודל העסקים.

<רועי כהן: החלטת הממשלה שהקימה את הסוכנות ביקשה שהסוכנות תגדיר.

איילת נחמיאס ורבין: מה המדרג שם?

<רועי כהן: עסק זעיר – חברה או עסק המעסיקים עד 5 עובדים ומחזור מכירותיהם קטן מ-10 מיליון ₪ בשנה; עסק קטן – חברה או עסק המעסיקים עד 50 עובדים ומחזור מכירותיהם קטן מ-25 מיליון שקל בשנה; עסק בינוני – חברה או עוסק המעסיקים עד 100 עובדים ומחזור מכירותיהם קטן מ-100 מיליון ₪ לשנה.

רועי פולקמן: מקובל עלי שבחוק תהיה המסגרת של עד 100 עובדים ו-100 מיליון, אבל המשפך צריך להיות רחב.

רועי פולקמן: את הסגמנטציה אנחנו רוצים בהגדרות, כדי שאפשר יהיה לדעת מתי זה זעיר, קטן, בינוני.

רועי פולקמן: כשאתה תפרסם דוחות שנתיים שלך ותגיד לי מה אתה עושה, נדע כמה השקעת בזעירים, כמה השקעת בקטנים.

<רן קויתי: אני מסכים.

<רן קויתי: אם תסתכלו על הדוחות של הסוכנות, אתם תראו שרוב התמיכה היא דווקא בעסקים הזעירים, ביזמים.

<רן קויתי: אם מסתכלים על קרן בערבות מדינה, רוב הכסף מוגדר בתוך הקרן ככסף שיכול ללכת רק לעסקים הקטנים.

<רן קויתי: רק 20% מהכסף יכול ללכת לעסקים בינוניים, כל השאר הולך לעסקים הקטנים.

<רן קויתי: אנחנו מודעים לזה, אנחנו יודעים שזה נושא שהוא חשוב.

<רן קויתי: מה שנצטרך לשמור, וזה מה שמטריד אותי, הוא שאם מייצרים הגדרה כזאת בחוק, הרגולטור ייקח את ההגדרה הזאת, שיכולה להיות לא רלוונטית לרגולציה שלו אבל הרבה יותר נוח לקחת אותה כי היא מוציאה פחות עסקים החוצה, והוא ייצמד אליה.

רועי פולקמן: הוא יגיד זעיר וקטן, או יגיד זעיר, קטן ובינוני.

<רן קויתי: אבל זה לא יהיה קשור להיקף הפליטות שלו.

<ישראלה מני: אנחנו רוצים להגיע לאחידות בתפישת העולם של הממשלה.

<אתי בנדלר: ההגדרה הכוללת תכלול עסק זעיר, קטן ובינוני כפי שהייתה עד היום, רק יתווספו לה המילים "עסק זעיר".

<אתי בנדלר: אחר כך תהיה הגדרה לכל אחד מסוגי העסקים האלה - זעיר, קטן ובינוני.

<אתי בנדלר: כשאתה מדבר על נושאי הדיווח, ההפניה תהיה להגדרה הכוללת של עסק זעיר, קטן ובינוני.

<אתי בנדלר: יהיו דברים שתוכל לדרוש התייחסות לכל אחד מסוגי העסקים.

<אתי בנדלר: זו הכוונה.

<אתי בנדלר: ההגדרה שאתם הצעתם לעסק קטן או בינוני תהיה של עסק זעיר, קטן או בינוני.

<אתי בנדלר: כל אלה יהיו תחת כנפי ההגדרה הזאת, כאשר לאחר מכן יהיו בתוך זה הגדרות נוספות.

<רן גזית: מה לגבי הגדרה נוספת לעיקר הפעילות בחו"ל?

רועי פולקמן: אנחנו לא צריכים הגדרה כזאת.

רועי פולקמן: אני מציע להוריד את הסייג הזה.

<רן קויתי: ברכש הוא נכון.

רועי פולקמן: ברכש יש לזה היגיון, בחוק הזה אין לזה מקום.

רועי פולקמן: אנחנו נרצה הגדרה שיודעת לעשות הפרדה.

רועי פולקמן: אנחנו לא מקטינים את המשפך, כמו שאמר ליאור.

רועי פולקמן: דרך אגב, ה-100 מיליון, שתמיד חברי הכנסת יודעים לנפנף בו, נמצא כאן כי יש עסקים פיננסים עם 10 עובדים שיש להם מחזור כזה, אבל זה זניח.

רועי פולקמן: היום אין הפרדה, מה שמקשה עלינו לנהל דיונים.

רועי פולקמן: ראינו את זה בשורה ארוכה של חוקים.

רועי פולקמן: סוף סוף יש פה חוק שמסדיר את זה, שמגדיר מה הוא עסק זעיר, קטן ובינוני.

רועי פולקמן: המטרה של החוק, של הסוכנות ושל הרשות החדשה תהיה לטפל בכל המדרג הזה של זעיר, קטן ובינוני, כאשר יהיו כלים שמותאמים לכל אחד.

רועי פולקמן: יהיו דברים רק לזעירים, דברים רק לקטנים ודברים רק לבינוניים.

<רן קויתי: אנחנו נציע הצעה.

<אתי בנדלר: ההגדרה המוצעת תהיה לעסק זעיר, קטן ובינוני, כאשר אתם תמציאו לנו הצעה להגדרות לכל אחד מאלה.

רועי פולקמן: נכון.

רועי פולקמן: אחרי שנכניס את כל התיקונים נעשה הצבעה על הנוסח המתוקן.

<ליאת גור: אם תתקבל ההצעה של חברת הכנסת נחמיאס-ורבין, שאנחנו תומכים בה, לקבוע בחוק הקמת משרד לענייני נשים בסוכנות, אולי כדאי להגדיר גם מה זה עסק של נשים בסעיף ההגדרות.

רועי פולקמן: אם נחליט שיש משהו עם שיניים בנושא הזה, נכניס את זה.

רועי פולקמן: אין טעם כשלא ברור מה המשמעות של זה.

<יעל מליק: פרק ג': הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים הסוכנות 3.

<יעל מליק: מוקמת בזה הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל.

<יעל מליק: מנהל הסוכנות 4.

<יעל מליק: (א) הממשלה תמנה, לפי הצעת השר, מנהל לסוכנות (להלן – המנהל).

<יעל מליק: (ב) המנהל יהיה עובד המדינה.

<יעל מליק: (ג) המנהל ממונה על ביצוע תפקידי הסוכנות ועל יישום סמכויותיה לפי חוק זה ולפי כל דין.

<יעל מליק: (ד) הודעה על מינוי המנהל תפורסם ברשומות.

<אורי בארי: נכון להיום יש בסוכנות לעסקים קטנים ועדה מייעצת או איזה שהוא פורום שמלווה.

<אורי בארי: אני חושב שחשוב שגוף ציבורי כזה יהיה מגובה בסוג של ועדה מייעצת, סוג של ועד מנהל שינחה אותו, שילווה אותו, שיוביל אותו, שיביא את המציאות כפי שהוא מכיר אותה מהשטח עצמו.

רועי פולקמן: יש היום ועדה מייעצת?

<רן קויתי: לא.

<רן קויתי: כינסתי לדיונים במשך מספר שנים גופים מתוך הממשלה ומחוץ לממשלה לסוג של התייעצות.

<רן קויתי: אלה אנשים שביקשתי מהם להגיע לדיונים.

<רן קויתי: זאת לא הייתה ועדה פורמאלית.

<רן קויתי: אין דבר כזה.

רועי פולקמן: זה לא קשור לפורמאלי.

רועי פולקמן: השאלה אם להקים פה ועדה מייעצת.

<רן קויתי: יש דיונים כאלה.

<רן קויתי: אנחנו צריכים לעשות דיונים עם הגופים המייצגים בדברים הרלוונטיים.

<רן קויתי: יש דברים שאנחנו מסכימים איתם, יש דברים שאנחנו לא מסכימים איתם.

<רן קויתי: אנחנו מתנגדים למועצה כזאת.

<רן קויתי: אנחנו חושבים שהגוף שיוקם צריך להיות גוף אוטונומי, גוף שלא תלוי בגופים שמייצגים אינטרסים כאלה או אחרים ויכולים להיות רלוונטיים או לא רלוונטיים לפעילות שלו.

<רן קויתי: בהתייחסות שלנו לנושאים שאנחנו מייצגים אנחנו מייצרים תהליכי התייעצות.

רועי פולקמן: רן, בוא נפריד בין חובה, שזאת סמכות מסוימת, לבין גוף ציבורי שמייעץ.

<רן קויתי: גוף מייעץ הוא גוף חובה.

<ליאור לוי: גוף מייעץ שיוקם לצד הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, יהפוך להיות גוף ששולט בסוכנות.

רועי פולקמן: באיזה אופן אם הוא רק מייעץ?

<ליאור לוי: לא במובן החוקי, במובן הציבורי.

<ליאור לוי: אם יהיה גוף מייעץ, התקשורת תשאל חדשות לבקרים מה אמר הגוף המייעץ.

<ליאור לוי: כאשר רן או מחליפו בעתיד יגידו שהם לא פעלו לפי המלצות הגוף המייעץ, ישאלו אותם איך הם העזו לפעול בניגוד להמלצות הגוף המייעץ.

<רועי כהן: הוא יעמוד בראש הגוף המייעץ.

<ליאור לוי: מנהל הסוכנות לא יכול לעמוד בראש הגוף המייעץ.

רועי פולקמן: אני מזמין את כל מי שמעוניין מהמשתתפים להציע איך הוא היה רוצה לראות את העניין.

רועי פולקמן: אני לא רוצה לדון על משהו תיאורטי.

<אתי בנדלר: כל מה שנאמר כאן לגבי מנהל הסוכנות זה שהוא ימונה לפי הצעת השר על ידי הממשלה, שהוא יהיה עובד מדינה.

<אתי בנדלר: אין שום התייחסות ל-3 נושאים, שבחלק מהחקיקה מעוגנים ובחלק לא, דהיינו לקדנציה, קישורים ודרך בחירה.

<אתי בנדלר: אני מניחה שיש עמדת ממשלה - אנחנו מיד נשמע את זה - שאת דרך הבחירה ראוי להשאיר לוועדה לאיתור מועמדים, כפי שמוקמת בהתאם להחלטת הממשלה למינוי בכירים.

<אתי בנדלר: לגבי כישורים, כמובן שהממשלה תרצה בנושא הזה להיות הפוסקת הבלעדית במסגרת החלטות הממשלה.

<אתי בנדלר: השאלה היא אם לוועדה יש או אין "סיי" בעניין הזה.

<אתי בנדלר: החשוב ביותר זה עניין הקדנציה.

<אתי בנדלר: האם ראוי את שלושת הנושאים האלה להשאיר להחלטות הממשלה, או ראוי שגם המחוקק ייתן את דעתו בעניין?

<יובל נעים: אין לנו כרגע התייחסות, אנחנו נבדוק את זה.

<יעל מליק: צריך להזמין את נציבות שירות המדינה.

רועי פולקמן: אני מבקש לפנות למינהל סגל בכיר בנציבות שירות המדינה, לשאול את עמדתם.

<אתי בנדלר: אני יכולה לומר לך מה עמדתם: אל תיגעו, אנחנו רוצים להחליט הכל לבד.

רועי פולקמן: זה לא מה שהם אמרו לי בדיונים האחרונים שהתקיימו.

<רן קויתי: הם לא מסכימים שזה יהיה בחקיקה.

<רן קויתי: הסעיף הזה היה בדיון עמוק בתוך הממשלה מול נציבות שירות המדינה.

<רן קויתי: יש עדיין דברים שרשומים בחוק והם היו מעדיפים שלא יהיו.

<רן קויתי: הנושא הזה של קדנציה, כשירות וכו', כמו שאמרה היועצת המשפטית לוועדה, זה מבחינתם דברים שהם בסמכותם.

<אתי בנדלר: אני יודעת שזו עמדת נציבות שירות המדינה.

<אתי בנדלר: עדיין יש הצעות חוק מטעם הממשלה שכוללות הוראות בעניין הזה.

<אתי בנדלר: זה תלוי במשרד המציע אם הוא מחליט לקבל את עמדת הנציבות או לא.

רועי פולקמן: ברור לי שאין סיבה שהמשרד המציע ירצה כזה דבר.

<אתי בנדלר: לפעמים המשרד כן רוצה.

רועי פולקמן: הנוהל כאן צריך להיות עמדה של גופי המטה, לא של המשרד.

רועי פולקמן: משרד המשפטים והנציבות צריכים להגיד מה הנורמה מבחינתם.

רועי פולקמן: משרד הכלכלה ירצה שיתנו לו לעשות את מה שהוא מבין.

<אתי בנדלר: אני חושבת שחשוב לשמוע את עמדת משרדי המטה – נציבות שירות המדינה, משרד המשפטים, אולי גם האוצר, אבל צריכה להיות גם עמדה של הכנסת בעניין הזה.

<אתי בנדלר: זה לא אוטומטית שהכנסת מקבלת את עמדת הממשלה, תהא אשר תהא בעניין הזה.

<אתי בנדלר: הוועדה צריכה להחליט אם משאירים את כל הנושאים האלה להחלטת הממשלה ונציבות שירות המדינה.

רועי פולקמן: בוודאי שאנחנו מטפלים בקדנציות ובדברים נוספים, השאלה היחידה אם צריך לטפל בזה בכל חוק באופן פרטני.

רועי פולקמן: קיימנו דיון ארוך על ועדות האיתור.

רועי פולקמן: אני מעורב עכשיו בכל הצעת הממשלה שהייתה על שינוי מנגנון ועדות האיתור.

רועי פולקמן: היה דיון ארוך על זה.

רועי פולקמן: קיימנו אותו גם אצלי בוועדה.

רועי פולקמן: הדיון על מה עושים עם ועדות איתור, מה עושים עם קדנציות, נכון לו שיהיה רוחבי בממשלה.

רועי פולקמן: בוודאי שזה נושא כבד.

רועי פולקמן: רק לאחרונה נדחתה החלטת ממשלה בנושא שהוביל מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

רועי פולקמן: זה צריך להיעשות רוחבי.

רועי פולקמן: אני לא בטוח שבכל חוק שבו ממנים משהו צריך לקבוע איזה שהם כללים על איך עושים, אם כן ועדת איתור, לא ועדת איתור, כן קדנציות, לא קדנציות.

רועי פולקמן: מדינת ישראל צריכה להחליט באופן כללי שמתפקיד מסוים היא עושה קדנציות ואיך מטופלות הקדנציות האלו.

רועי פולקמן: יש את זה, דרך אגב, בהחלטת הרפורמה.

רועי פולקמן: על הכל אני מסכים, רק אני לא בטוח שבכל חוק שבו ממנים מישהו צריך לטפל בזה ברמת החוק הפרטני.

רועי פולקמן: בואו נבקש חוות דעת בעניין הזה מהנציבות.

רועי פולקמן: יש פה את משרדי המטה.

רועי פולקמן: תעבירו את המלצותיכם.

רועי פולקמן: ההערות של היועצת המשפטית נכונות, התלבטות היחידה היא אם נכון לטפל בזה ברמת החקיקה הספציפית, או שזה מטופל ברמת רגולציית העל של שירות המדינה הישראלי.

<אתי בנדלר: אם כך, אפשר להצביע על סעיף 3.

רועי פולקמן: מי בעד סעיף 3?

רועי פולקמן: בעד – פה אחד

רועי פולקמן: נמנעים – אין

<יעל מליק: עובדי הסוכנות 5.

<יעל מליק: עובדי הסוכנות יהיו עובדי המדינה ויפעלו לפי הוראות המנהל ובפיקוחו.

רועי פולקמן: מי בעד אישור סעיף 5?

רועי פולקמן: בעד – פה אחד

רועי פולקמן: נמנעים – אין

<יעל מליק: תפקידי 6.

<יעל מליק: (א) אלה תפקידי הסוכנות: הסוכנות לייעץ לגופים ציבוריים המקיימים פעולות סיוע למגזר העסקים הקטנים והבינוניים, לצורך תיאום וקידום עניינם של העסקים הקטנים והבינוניים, בהתאם להוראות סעיף 7; לעניין זה, "גופים ציבוריים" – כהגדרתם בסעיף 7(ב); לשמש נציבות פניות לעסקים קטנים ובינוניים בכל הנוגע לפעולות של רשות ציבורית, בהתאם להוראות סעיף 8; לבחון את מידת ההכבדה של אסרה על פעילותם של עסקים קטנים ובינוניים, בהתאם להוראות סעיף 9; להפעיל מאגר נתונים פומבי על מצבם של העסקים הקטנים והבינוניים, בהתאם להוראות סעיפים 12 ו-13; לערוך מחקרים בתחום העסקים הקטנים והבינוניים לצורך שיפור כלי המדיניות הממשלתיים בנושא; להמליץ לשר על תיקוני חקיקה נדרשים בתחום העסקים הקטנים והבינוניים, ככל שהם מצויים בתחומי סמכותו, ועל הצעות להחלטות ממשלה בתחום העסקים הקטנים והבינוניים; להמליץ לשר בעניין קביעתו לפי סעיפים 16(ב) ו-17(א); לייצג את הממשלה בארגונים בין-לאומיים בתחום העסקים הקטנים

<יעל מליק: לייעץ ולסייע בגיבוש מדיניות ממשלתית רב-שנתית בתחום העסקים

<יעל מליק: (ב) הסוכנות תמלא את תפקידיה לפי החוק, בהתאם לסדרי עדיפויות שתקבע.

רועי פולקמן: האם נצטרך להוסיף כאן את עניין הזעירים?

<אתי בנדלר: לא, כי ההגדרה תהיה של עסק זעיר, קטן ובינוני.

<אתי בנדלר: בכל מקום שרוצים שהתחולה תהיה רחבה, צריכים להשתמש בהגדרה הרחבה.

<שירלי אבנר: אנחנו מגיעים לסעיף שלגביו יש רלוונטיות להחרגה.

<שירלי אבנר: סעיף 6(א)(2) ו-(3) לא יכול לחול על בנק ישראל.

<שירלי אבנר: הרגולטורים הם גוף עצמאי, בעל שיקול דעת מקצועי.

<שירלי אבנר: אין שום מקום שתהיה נציבות שתמלא תפקיד של פניות ציבור על הרגולציה שלנו.

<שירלי אבנר: מי שרוצה יכול לפנות אלינו כרגולטור, אנחנו נבחן את הפנייה שלו לגופה, אנחנו נראה איך לטפל בה.

<שירלי אבנר: מה שזה עושה כאן זה פשוט מייצר רגולטור-על על הרגולציה שלנו.

<שירלי אבנר: זה לא עולה בקנה אחד עם החקיקה של בנק ישראל, שקובע שבנק ישראל הוא גוף עצמאי.

<שירלי אבנר: אני חושבת שזה צריך לחול גם על מוסדות כספיים אחרים.

<שירלי אבנר: כמו שציינתי, מוסדות כספיים הם בעלי מאפיינים מיוחדים, הרגולציה עליהם היא בעלת מאפיינים מיוחדים, אם זה העניין של שמירה על כספי הלקוחות - -

רועי פולקמן: הקץ' בחוק הזה זה שהוא בא ואומר שלעסק קטן יש כמה מהויות.

רועי פולקמן: הוא יכול להיות עסק בתחום משרד הביטחון, הוא יכול להיות עסק בתחום בנק ישראל, הוא יכול להיות עסק בתחום הבריאות.

<שירלי אבנר: לא אצלנו.

רועי פולקמן: הוא גם עסק קטן, שזאת הגדרה שהיא מעבר לסיווג הפונקציונאלי-מקצועי שלו.

רועי פולקמן: אם נאמץ את הטענה שלך, זה יהיה נכון לכל העסקים, כי יבוא משרד הבריאות ויגיד: תשמעו חברים, אני הרגולטור על עסקים בתחומי הבריאות, מה פתאום שתגידו לי איזו אמירה.

רועי פולקמן: מה אנחנו באים ואומרים?

רועי פולקמן: יש פה איזה שהוא פספוס של הבנת החוק הזה.

רועי פולקמן: אתם, בנק ישראל, חושבים על יציבות המשק, על כל מיני מקרו כלכלה.

רועי פולקמן: הרשות לעסקים קטנים תגיד שבנושא של קידום עסקים קטנים אתם עושים עוול, שאין לכם את הידע המקצועי, שאתם לא מכירים את זה.

רועי פולקמן: תפקידו של בנק ישראל הוא לא לטפל בעסקים קטנים ובינוניים.

רועי פולקמן: אנחנו לא מחריגים שום רגולטור אחר.

רועי פולקמן: אחד הדברים היפים במדינת ישראל זה שיש ריבוי רגולטורים.

<שירלי אבנר: ספציפית לגבי הסעיפים האלה אתם מחריגים את הרשות לניירות ערך.

רועי פולקמן: גם לא.

רועי פולקמן: אנחנו לא נחריג אתכם בסעיף הזה.

רועי פולקמן: אם נחריג אתכם, תהיה פה שורה ארוכה של רגולטורים, אם זה רשות החשמל, הרשות החדשה שאנחנו מקימים לאגף ההון החדש וכו'.

רועי פולקמן: כל גוף יגיד: חבר'ה, מה אתם רוצים, אני הרגולטור.

<שירלי אבנר: זו חקיקה חסרת אחריות.

<ליאור לוי: או נהפוך הוא.

<שירלי אבנר: עם כל הכבוד, כל מה שהסוכנות הזאת מוסמכת לשקול זה את טובתם של העסקים הקטנים והבינוניים, היא לא רואה לנגד עיניה את טובת הציבור.

<שירלי אבנר: עם כל הכבוד, הרגולטורים הם הגוף המקצועי.

רועי פולקמן: מי חולק על זה?

רועי פולקמן: יבוא רן וימליץ לכם.

רועי פולקמן: ממה את חוששת?

<שירלי אבנר: הוא משמש כנציבות שנמצאת מעל.

רועי פולקמן: מה הוא יגיד לכם?

רועי פולקמן: הוא יגיד לכם: במדינות ה-OECD, בתחום מנהלי התיקים הקטנים אפשר לעשות נוהל כזה או אחר כדי שיהיה יותר סיכוי לעוסקים הזעירים.

<שירלי אבנר: הוא יחליף את שיקול הדעת המקצועי?

רועי פולקמן: הוא ימליץ לכם.

רועי פולקמן: את תחליטי אם אפשר לקבל את זה.

<שירלי אבנר: יש לי סמכות לעשות את זה בלי שום קשר.

רועי פולקמן: אבל אתם לא עושים את זה.

<שירלי אבנר: אנחנו כן עושים את זה.

רועי פולקמן: בנושא של עסקים קטנים ובינוניים?

<שירלי אבנר: כן.

<שירלי אבנר: בהוראות ניהול בנקאי תקין שלנו נאמר באופן מפורש שאנחנו יכולים להחריג תאגיד בנקאי שפונה אלינו.

<שירלי אבנר: זה שיקול הדעת של העסקים הקטנים והבינוניים.

<שירלי אבנר: אם אני מתייחסת לניהול התקין, לממשל התאגידי, להגנה על הלקוחות, שם זה שיקול הדעת שלנו.

<שירלי אבנר: שיקול הדעת שלנו מתחשב בהוראות הבינלאומיות שחלות עלינו, ביציבות שלהם על כלל המשק.

<שירלי אבנר: אם אני אתייחס לעניין הלימות ההון - -

רועי פולקמן: אני ממליץ לקרוא היטב את דוח המלצות ועדת שטרום.

רועי פולקמן: בגלל תפישת העולם הזאת של בנק ישראל לא נפתחו בנקים במשך 40, 50 שנה.

<שירלי אבנר: נפתחו בנקים קטנים.

רועי פולקמן: לא סתם המלצנו להוריד את הלימות ההון.

רועי פולקמן: החסם הזה מנע כניסה של שחקנים חדשים לשוק.

<שירלי אבנר: זה לא החסם הזה.

רועי פולקמן: יש פה באמת פספוס של הבנת מטרת החוק הזה.

רועי פולקמן: אנחנו אומרים שיש מהות על שמשותפת להרבה רגולטורים, שהיא התפישה שיש מאפיינים ייחודיים לעסק קטן ובינוני.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים להקים גוף שיהיה לו תפקיד לדווח, לפקח.

רועי פולקמן: הוא לא מחליף את הרגולציה.

רועי פולקמן: במדינת ישראל יש בעיית רוחביות כזאת.

רועי פולקמן: למה יש בעיה?

רועי פולקמן: כי כל רגולטור כאן הופך לאימפריה.

רועי פולקמן: יש נושא של קידום נשים.

רועי פולקמן: כשקיימנו על זה דיון בוועדה של הרפורמה בשירות הציבורי, ראינו שיש ברדק אלוהים בעניין הזה, ראינו שיש 6 רגולטורים שלא מתואמים ביניהם.

רועי פולקמן: פה, בתחום העסקים הקטנים, באים ואומרים שיהיה גוף אחד שיעשה תיאום.

רועי פולקמן: הוא יגיד איפה יש חסמים מידתיים, לא מידתיים, הוא יתערב וימליץ.

רועי פולקמן: הוא גם יתערב בשיקולי בנק ישראל.

רועי פולקמן: הוא יגיד לבנק ישראל: אתם עושים עוול ברגולציה שלכם, אתם חוסמים עסקים קטנים.

רועי פולקמן: עובדה שלעיתים צריך לעשות את זה דרך שר האוצר, כמו ועדת שטרום שבאה לבנק ישראל ואמרה: בנק ישראל היקר, אתם עושים פה רגולציה לא הגיונית, עם חסמים טכנולוגים, בירוקרטיים, הלימות הון שחוסמת את שוק האשראי בישראל לאורך שנים.

רועי פולקמן: לפעמים זה יכול להיות בקטן יותר.

רועי פולקמן: בנק ישראל צריך גורם נוסף שיסתכל על עולם העסקים הקטנים והבינוניים, כמו הרבה רגולטורים נוספים.

רועי פולקמן: כל רגולטור יכול להגיד: אני המומחה הגדול ביותר בתחום הגז הטבעי, אני הרגולטור הכי טוב בתחום התקשורת, מה פתאום שתבוא הסוכנות לעסקים קטנים.

רועי פולקמן: מהות החוק באה ואומרת: אני מסתכלת על הפריזמה, המשקפיים שאני שמה בבוקר הם של עסקים קטנים ובינוניים.

רועי פולקמן: אתם יכולים להעלות טיעון של יציבות השוק, להעלות טיעון שהסכמים בינלאומיים גוברים.

רועי פולקמן: בנק ישראל הוא מוסד חשוב ומכובד.

רועי פולקמן: זה לא שמחר מעיפים את הרגולציה שלכם.

רועי פולקמן: יבוא גורם נוסף ויגיד לבנק ישראל: בנק ישראל היקר, בגלל הרגולציה שלך אתה חוסם את שוק העסקים הקטנים.

רועי פולקמן: אני כבר אומר שבעניין הזה לא נחריג אתכם.

רועי פולקמן: זה מחזק בצורה ברורה למה בסעיף ההגדרות וגם פה אתם לא יכולים להיות מוחרגים.

<שירלי אבנר: זאת התערבות בשיקול הדעת וברגולציה שלנו.

רועי פולקמן: מייתרים את כל הדיון בחוק הזה אם עושים את זה.

<שרה קנדלר: ההערה שלנו היא יותר לגבי הפעילות של הנציבות.

<שרה קנדלר: בפסקה (2) כתוב: "לשמש נציבות פניות לעסקים קטנים ובינוניים בכל הנוגע לפעולות של רשות ציבורית".

<שרה קנדלר: "בכל הנוגע לפעולות" יכול להיות גם ביקורת שעשינו, פעולות אכיפה.

<שרה קנדלר: אני לא חושבת שלזה התכוונו.

<שרה קנדלר: אתה דיברת כל הזמן על דוגמאות של אסדרה, של רגולציה.

<שרה קנדלר: אני לא חושבת שצריך לכלול פיקוח, ביקורת.

רועי פולקמן: זה חידוד מעניין שצריך לבדוק אותו משפטית.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים שהסוכנות תהיה נציבות שאליה אפשר לפנות ולומר: יצאה רגולציה שמפלה אותנו, אנחנו רוצים שיהיה לנו פטור.

רועי פולקמן: זה לגיטימי.

<רועי כהן: כוח האדם שלהם לא מעניין.

רועי פולקמן: צריך לחשוב אם יש כאן הגדרה שמגדירה מה היא אסדרה.

<שרה קנדלר: יותר אסדרה.

רועי פולקמן: מה נראה לך שלא צריך להיכלל בזה?

<שרה קנדלר: אני חושבת שצריך להוסיף את המילה "אסדרה" אחרי המילה "פעולות".

רועי פולקמן: מה זה מחריג?

<שרה קנדלר: ביקורת, אכיפה, חקירות.

<רן קויתי: ומה אם עשו אכיפה מפלה על עסקים קטנים ובינוניים?

<רן קויתי: אצלנו היה איזה רגולטור במשרד שהחליט שהוא עושה אכיפה מפלה על עסקים קטנים ובינוניים.

<רן קויתי: הוא החליט שהם הפושעים הגדולים בתחומי העסקה של עובדים.

<רן קויתי: לא יכולים לפנות אלי ולהגיד שיש אכיפה מוגזמת על עסקים קטנים ובינוניים?

<ליאור לוי: הוא לא יכול להוציא דוח כזה?

<רועי כהן: בטח שהוא יכול.

<ליאת גור: אני חושבת שצריך להוסיף לתפקידים של הסוכנות גם להיות בקשר עם הארגונים היציגים של העסקים הקטנים והבינוניים, לקבל מהם מידע שוטף על הקשיים ועל הצרכים שלהם, מאחר ורק לארגונים הקטנים יש את הקשר הבלתי אמצעי לעסקים.

רועי פולקמן: רן, יש כאן שתי הצעות שאני מבין את הרגישויות בהן.

רועי פולקמן: אחת, המועצה, שאני מבין את המורכבות, עברתי את האירוע הזה עם המדען הראשי.

רועי פולקמן: ביום ההצבעה במליאה היו לנו שיחות טלפון שהכריחו אותנו לעשות כל מיני תיקונים, כך שאני מבין את הרגישות.

רועי פולקמן: אם לא מועצה, לפחות שחלק מתפקידי הסוכנות יהיה לייצר קשר שוטף עם הארגונים.

<ישראלה מני: לא עם הארגונים היציגים.

<ליאור לוי: עם הארגונים המייצגים את העסקים הזעירים, הקטנים והבינוניים.

רועי פולקמן: את הגופים המייצגים תגדירו אחר כך.

<רן קויתי: לסעיף הזה אני מסכים, אני עושה את זה גם ככה.

<אתי בנדלר: אתם תעבירו הצעת נוסח לוועדה?

<רן קויתי: השאלה מי הם הגופים.

רועי פולקמן: תגדירו.

רועי פולקמן: תנסחו סעיף בעניין הזה.

<אורי בארי: אני חושב שצריך לנחות גופים, לא לייעץ, כי לעניין של לייעץ אין שיניים.

רועי פולקמן: אני חושב שיש חשיבות יתר לעניין של לייעץ.

רועי פולקמן: להנחות זו כבר הגזמה.

רועי פולקמן: הרשות לעסקים קטנים לא תנחה מחר את בנק ישראל בנוגע לחוקי הלימות ההון.

רועי פולקמן: זה לא לגיטימי, זה לא הגיוני.

רועי פולקמן: שירלי, מכיוון שכל השיניים בעניין הזה הם ייעוץ, בקרה ופיקוח, אני חושב שאתם צריכים להיות פחות מוטרדים.

רועי פולקמן: אם באים אליכם ואומרים: יש איזה שהוא צעד רגולטורי שפעלתם והוא לא מידתי, תמיד אתם יכולים להגיד: חבר'ה, נכון, זה עדיין בתוך שיקול הדעת המקצועי שלנו.

רועי פולקמן: הניסוחים כאן הם רכים.

רועי פולקמן: אנחנו לא נקבל הצעה שאומרת להנחות את בנק ישראל, כי עם כל הכבוד לרשות לעסקים קטנים, היא לא תנחה מחר את האגף לשוק ההון ואת בנק ישראל.

<אורי בארי: צריך שנציבות הפניות תהיה עם שיניים, כי נכון לעכשיו יש מכרזים שיוצאים שפוגעים בעסקים קטנים ובינוניים, יש מבחני איכות שמוחלפים במבחני גודל.

<אורי בארי: נציבות הפניות צריכה להיות עם שיניים.

<אורי בארי: המחקרים צריכים להיות מפולחים לגדלים שונים, לא ניתן לעשות מחקרים כלליים.

<אתי בנדלר: בכל מקום שכתובות המילים "עסקים קטנים ובינונים" יבוא "עסקים זעירים, קטנים ובינוניים".

<אתי בנדלר: כל פסקה מפנה לסעיף שבו נקבעו ההוראות האופרטיביות.

<אורי בארי: בתוך תפקידי הסוכנות לא כתוב לסייע.

<אורי בארי: צריכים להעביר הדרכות, קורסים, להפיץ חומר מקצועי, כלי עבודה, כלי עזר לניהול עסקים קטנים ובינוניים.

<אורי בארי: זה לא מופיע בתפקידי הסוכנות.

<רן קויתי: ההסכמה הממשלתית הייתה שהחוק הזה הוא לא חוק סיוע, הוא לא חוק תקציבי.

<רן קויתי: ברגע שנכניס את המילה "סיוע", אוטומטית זה יהפוך להיות חוק תקציבי, ואז לא בטוח שזה צריך להיות בוועדה הזאת.

רועי פולקמן: בנושא כלי הסיוע אנחנו מטפלים בשורה ארוכה של חוקים וכלים אחרים שקשורים להשקעות הון, לפנסיה, לרכש.

רועי פולקמן: יש לנו המון חקיקה.

רועי פולקמן: החוק הזה הוא חוק שתפקידו לייצר את הגורם המאסדר, המנחה, המייעץ, האוסף נתונים, המפרסם אותם.

רועי פולקמן: זו מהות החוק הזה.

רועי פולקמן: אני מבין את הרגישות הזאת.

רועי פולקמן: יש כאן עוד סמכות, תיכף נדבר עליה.

<אתי בנדלר: ככל שאתה מדבר רק ברמה של להוציא חוברות הדרכה לעסקים קטנים ובינוניים, זה לא מתנגש עם אינטרסים של משרדים אחרים.

<אתי בנדלר: ההצעה הזאת כן יכולה להיות.

רועי פולקמן: יכול להיות שצריך להכניס את העניין של הדרכה.

<רן קויתי: אין שום משמעות לתת לעסק חוברת הדרכה, הוא לא באמת יעשה עם זה משהו.

<רן קויתי: אנחנו נותנים לו יועצים ומדריכים שעושים את זה.

רועי פולקמן: אנחנו לא נכתוב בחוק להוציא חוברת של 10 עמודים או 20, אנחנו נגיד שחלק מתפקידי הרשות יהיה להנחות עסקים במיצוי זכויותיהם.

רועי פולקמן: זה יכול להיות אתר אינטרנט, זה יכול להיות מדריכים.

רועי פולקמן: אנחנו לא ניכנס לכלים המדויקים.

<רן קויתי: אני צריך לבדוק את הנושא הזה עם אגף תקציבים.

<לאה ורון: כדי לכתוב את זה באתר האינטרנט שלכם אתה צריך לבדוק עם אגף תקציבים?

<רן קויתי: כדי לכתוב את זה בחוק - -

<אתי בנדלר: אני מוחה על האמירות האלו.

<אתי בנדלר: אם אתה חושב שהוועדה היא חותמת גומי, אנחנו יכולים להתפזר.

<רן קויתי: אמרתי שאני רוצה לבדוק את זה בתוך הממשלה, לראות אם אפשר.

<לאה ורון: אולי נציג האוצר יוכל להתייחס לעלות שתהיה כרוכה בכך שבאתר של הסוכנות יהיו הדרכות, עצות ודברים שונים לעסקים הקטנים והבינוניים.

<לאה ורון: באיזו עלות תקציבית זה כרוך?

<עידו סופר: אנחנו צריכים לשבת בתוך הממשלה ולראות שאנחנו לא חורגים מסיכומים שהיו.

<עידו סופר: אני לא יודע להתייחס לעלות כזאת או אחרת.

<עידו סופר: אם אנחנו רוצים שהחוק יקוים על ידי הסוכנות, צריך לבוא ולחשוב על זה.

<עידו סופר: אני לא יודע להגיד איזה שהוא מחיר.

<עידו סופר: בקשת הוועדה נשמעה הגיונית, נדון בזה.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים שתבחנו את העניין של הדרכה, הכוונה, מיצוי זכויות.

רועי פולקמן: זה חלק בסיסי מתפקידי הרשות העתידית הזאת.

רועי פולקמן: זה כמו שתפקידה של הרשות לניצולי שואה, שאת זה היא לא עושה, לדאוג למיצוי זכויות של ניצולי שואה.

<אתי בנדלר: בעניין הזה הם ימציאו לנו את העמדה שלהם בישיבה הבאה?

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: בסוף יש המון חקיקה, יש המון כלים שקיימים.

רועי פולקמן: לא פעם הבעיה היא שהעסקים הקטנים אפילו לא יודעים שהם יכולים לנצל סעיף כזה או אחר.

רועי פולקמן: התפקיד שלכם הוא לעשות כך שהם ידעו.

<רועי כהן: אנחנו רוצים שהחוק הזה יאפשר לסוכנות לעסקים קטנים להפוך להיות הכתובת שלנו, העסקים הקטנים והבינוניים.

<רועי כהן: כל הזמן מנסים לגמד פה את היכולת שלהם להפוך להיות הכתובת שלנו.

<רועי כהן: אני מצטרף לדברים של היועצת המשפטית.

<רועי כהן: לא יכול להיות מצב שבאים ואומרים: תשמעו, יש לנו סיכום על כך שאנחנו לא יכולים להפוך להיות כתובת.

<רועי כהן: אני לא מוכן לקחת חלק בקרקס לא הגיוני.

<רועי כהן: אנחנו רוצים שהסוכנות לעסקים קטנים, שאנחנו שותפים בהקמה שלה, תהיה כתובת לעסקים קטנים ובינוניים, לא המצב שאתה בא ואומר שאפילו בשביל להוציא חוברת אתה צריך אישור של אגף התקציבים.

<רועי כהן: זה לא הגיוני.

<רועי כהן: זה אנטי תזה למה שאנחנו עושים פה עכשיו.

<רועי כהן: אנחנו רוצים שאתה תהפוך להיות האבא של כל העסקים הקטנים והבינוניים, אבא של חצי מיליון איש שאין להם כרגע כתובת, שאין להם כרגע אפשרות לקבל כלים.

<רועי כהן: למה כל דבר נותנים להם בלי שיניים, טלאי על טלאי?

<רועי כהן: אנחנו רוצים, רן, שתהיה יחד איתנו בדרישה שיהיו לך כלים לעזור לעסקים.

<רועי כהן: אנחנו רוצים שזה כן יהיה חלק מהתפקידים של הסוכנות.

<רועי כהן: צריך לפעול להקמת מערך הדרכה וייעוץ הנועד לסייע לעסקים הקטנים והבינוניים הקיימים להתנהל כראוי, להתקדם, להתפתח, לעודד יזמים להקים עסקים קטנים.

<רועי כהן: זה חלק מהמטרה שלך.

<רועי כהן: מה , אחרי זה יהיה לך תקציב לעשות את זה?

<רועי כהן: זה חלק מהתפקידים שלך.

<רועי כהן: אתה חייב לתת מערך של הדרכה וייעוץ.

<רועי כהן: דבר שני, לפעול להגברת והקלת הנגישות של העסקים לאשראי.

<רועי כהן: אתה צריך לעזור לנו לקבל אשראי, לתת לנו את הכלים כדי לקבל אשראי מהקרן לערבות מדינה.

<רועי כהן: אם זה לא יהיה כתוב כחלק מתפקידי הסוכנות, אז כשתבוא ותרצה לעשות את זה, יבואו ויגידו לך שזה בכלל לא התפקיד שלך.

<רן קויתי: זה היום נמצא בהחלטת ממשלה.

<רועי כהן: יש הבדל בין חוק להחלטת ממשלה.

<יעל מליק: הסוכנות פועלת היום בדיוק בתחומים האלה.

<רועי כהן: אנחנו מדברים היום על אסדרה.

<רועי כהן: צריך לפעול להאצת שילוב העסקים הקטנים והבינוניים במכרזי מדינה, הקטנת דרישות סף, קביעת אחוז התקשרויות, חוות דעת על מכרזים, תנאי מכרזים ותוצאותיהם.

<רועי כהן: אם אתה לא תכניס פה את תפקידי הסוכנות כך שבסופו של דבר העסק הקטן ידע שהוא יכול לפנות אליך ושאתה מהווה כתובת, כל הדבר הזה לא ייתן כלום.

<רועי כהן: היום יכולים לבוא אליך ולהגיד שממחר לא תעשה כי אין תקציב לעשות את זה יותר.

רועי פולקמן: אני רוצה לשאול על סוגיית פרסום חוות דעת.

רועי פולקמן: אחד הדברים המרכזיים שיכול להיות שיניים לגוף החדש שמוקם זה שהוא יפרסם חוות דעת.

רועי פולקמן: הוא יוכל להגיד שהוא חושב שמכרז מסוים מפלה.

רועי פולקמן: אני רוצה לבקש נוסח של סעיף שמאפשר או מגדיר שחלק מתפקידי הרשות לעסקים קטנים הוא לפרסם חוות דעת או גילוי דעת שיכולים לשמש את הכנסת, את ועדת הכלכלה.

<רן גזית: וגם את בג"ץ.

רועי פולקמן: נגיד שרכבת ישראל מוציאה מכרז, אתם בודקים אותו וחושבים שיש שם בעיה.

רועי פולקמן: סמכות רכבת ישראל לפרסם את המכרז.

רועי פולקמן: יש גם אחריות של משרד האוצר, של החשבת הכללית.

רועי פולקמן: נניח שאתם תרצו להגיד איזו שהיא אמירה על האפשרות של הדבר הזה, על ההתאמה שלו וכו'.

רועי פולקמן: צריך למצוא נוסח הגיוני שבו אתם יכולים להגיד: חברים, להערכתנו היה אפשר לעשות תיקונים כאלה וכאלה.

רועי פולקמן: אני אומר את זה למשרד האוצר, למשרד המשפטים ולכם.

רועי פולקמן: אני רוצה לחפש את הנוסח הנכון.

רועי פולקמן: זה לא יכול להיות אובר רולינג לחשבת הכללית.

רועי פולקמן: בתוך המשרדים אנחנו נמצאים היום במצב יחסית טוב, כי אתם יכולים להוציא מכתב לחשבת הכללית ומתקיים דיון, אבל אם מחר אוניברסיטה מוציאה משהו מפלה, אז היא לא שואלת אף אחד, אף אחד לא יגיד לה כלום, זה לא מעניין אף אחד.

רועי פולקמן: יכול להיות שצריך לסייג את זה לגופים שהם גופים מתוקצבים.

רועי פולקמן: בתוך משרדי הממשלה זה יותר פתיר, כי זה כבר קיים היום, יש איזה מעמד.

רועי פולקמן: אני מדבר על גופים מתוקצבים ועל גופים סטטוטוריים, כמו מוסדות להשכלה גבוהה, חברות ממשלתיות.

רועי פולקמן: היום אין אף אחד שיודע לעשות את רמת הבקרה הזאת ולהגיד: אוניברסיטת בן-גוריון, עשיתם פה מכרז שהוא לא מידתי לעסקים קטנים ובינוניים.

רועי פולקמן: אין אף גורם שיגיד על זה כלום.

רועי פולקמן: אין שיניים לאף אחד.

רועי פולקמן: התפקיד של הסוכנות יהיה לספק חוות דעת.

<שירלי אבנר: זה לא הופך אותה למבקר המדינה מס' 2?

רועי פולקמן: אני לא יודע, זו נקודה טובה.

רועי פולקמן: אתם יודעים למה החוק הזה עד היום לא עבר?

רועי פולקמן: אל"ף, כי ועדת הכלכלה אמרה שהוא חסר ערך, ובי"ת, כל משרדי הממשלה ביקשו שיחריגו אותם.

רועי פולקמן: יש שני עקרונות, את זה אמרתי ליושב-ראש איתן כבל.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים לראות איפה אפשר לצקת פה עוד בשר.

רועי פולקמן: אני יודע שהיו סיכומים, אני לא מתנער מהם.

רועי פולקמן: אני מחויב לעבוד בתיאום.

רועי פולקמן: אני לא אעשה כאן מחטפים.

רועי פולקמן: אנחנו יודעים לעבוד בתיאום עם הממשלה, הכל בסדר.

<רן גזית: בסעיף 10 יש הפניה לחוות דעת שעוסקת בחקיקת משנה.

<רן גזית: היא נותנת חוות דעת רק כשפונים אליה.

<רן גזית: מה קורה כשלא פונים אליה?

<אתי בנדלר: נדבר על זה כשנגיע לסעיף 10.

<רן גזית: אתי, זה צריך להיות בתפקידים.

<רן גזית: האם היא צריכה לפעול מיוזמתה גם כשלא פונים אליה?

<רן גזית: לחוק מאגר נתוני אשראי יש השלכה על העסקים הקטנים והבינוניים.

<רן גזית: צריך לחייב אותם להיות במקומות שיש להם השלכות.

<רן גזית: מה אם הם לא נוכחים?

רועי פולקמן: אני רוצה לסכם את הדברים.

רועי פולקמן: אחד, סוגיית ההדרכה, מיצוי הזכויות, איך מנסחים את זה.

רועי פולקמן: שתיים, סוגיית הייעוץ, קבלת הייעוץ.

רועי פולקמן: חלק מתפקידי הסוכנות זה להיות בקשר.

רועי פולקמן: זה מנוסח כחלק מתפקידי הסוכנות.

רועי פולקמן: ההערה השלישית היא הסוגייה של חוות הדעת.

רועי פולקמן: צריך לראות איך מנסחים את זה בצורה נכונה.

רועי פולקמן: יש כאן שני אלמנטים: אחד, הסוגיה של גופים שהם לא משרדי הממשלה אלא תאגידים וגופים שאין לנו שום יכולת לעשות איתם כלום, ושניים, העניין שהסוכנות יכולה לפרסם חוות דעת.

רועי פולקמן: סוגיית נוספת היא היכולת של הסוכנות להופיע בבית משפט, לעמוד בהליך אזרחי כזה או אחר.

רועי פולקמן: צריך להגדיר את גבולות הגזרה מאוד טוב על-מנת לתת חוות דעת מקצועית.

<יובל נעים: אנחנו נבדוק את זה.

<יובל נעים: אנחנו מאוד לא רוצים לפגוע בעצמאות רגולטורים, זה חלק מהסיכום שהיה כשכתבו את החוק הזה.

<יובל נעים: הכוונה היא לא להפוך להיות רגולטור-על או מישהו שמתערב.

<יובל נעים: אני מבין את הרעיון ליצור לחץ ציבורי, צריך לראות שזה לא פוגע.

רועי פולקמן: צריך למצוא את הניסוח המתאים כך שזה לא הופך להיות רגולטור-על.

רועי פולקמן: אמרתי לשירלי שהמקום הוא יותר לייעץ.

רועי פולקמן: לא באים ומנחים את בנק ישראל מה לעשות.

רועי פולקמן: בגופים המרכזיים, שזה בנק ישראל ומשרדי הממשלה, יש לנו פחות בעיה.

רועי פולקמן: יש לנו שורה מאוד ארוכה של גופים, מתאגידים עירונים, רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות, תע"ש, שעלה כאן בדיון השבוע, שאין לעסקים קטנים כתובת.

רועי פולקמן: היום הסוכנות יכולה לבוא ולהגיד לחשבת הכללית שהיה מכרז של משרד הכלכלה, של משרד החינוך ויש בעיה איתו, שצריך לבדוק.

רועי פולקמן: זה בסדר גמור, פה אני רגוע.

רועי פולקמן: אם מחר זה קורה בעירייה כלשהי או באוניברסיטה כלשהי, אין אף אחד מטעם המדינה שתפקידו לבוא ולהגיד.

רועי פולקמן: הבקשה היא להגדיר את המקום הזה בחוות דעת, באפשרות לייצוג.

רועי פולקמן: צריך למצוא את הנוסח.

רועי פולקמן: אלה הדברים הגדולים.

<רועי כהן: רועי, למה לא ביקשת שהסוכנות תגיד לך את מה שהיא עושה עכשיו?

<רועי כהן: היא לא עובדת בחלל ריק.

<רועי כהן: הסוכנות עושה היום פעולות שלא נכנסות לתוך תפקידי הסוכנות.

<רועי כהן: אני לא מבין את זה.

<רועי כהן: יש סוכנות שעובדת, שאמורה להיות הכתובת שלנו, אם בנושא של נגישות לאשראי, אם בנושא של רכש ממשלתי, אם בנושא של שילוב של עסקים קטנים.

<רועי כהן: זה לא מופיע פה.

<רועי כהן: למה זה לא מופיע במה שעושים בפועל?

רועי פולקמן: הסעיף הרביעי, למה לא לפרט את עיקרי ליבת העיסוק שנמצאים בתוך תפקידי הסוכנות הזאת.

רועי פולקמן: יש היגיון בדבר הזה.

רועי פולקמן: גם על זה אנחנו מבקשים תשובה לישיבה הבאה.

רועי פולקמן: את שאר ההערות אמרנו.

רועי פולקמן: אתם תציעו את התיקונים הנוספים.

רועי פולקמן: זה סעיף הליבה שלנו, נמשיך אותו בדיון הבא.

רועי פולקמן: תודה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.