ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 284, 2016-07-12 13:00

יעקב פרי: צהריים טובים, תקנות הנמלים (מניעת התנגשות בים).

יעקב פרי: אני מברך את האורחים בוועדה.

יעקב פרי: אנחנו לא נעשה פתיחות ארוכות מידי, יש לנו כאן תקנות שנתחיל להקריא אותן.

יעקב פרי: יש פה עבודה ליועצת המשפטית ולי.

יעקב פרי: תקנות הנמלים (מניעת התנגשויות בים), התשל"ז-1977, שנקרא להן התקנות, אימצו את האמנה שקובעת את התקנות הבינלאומיות בדבר מניעת התנגשות בים.

יעקב פרי: לאמנה שנערכה בלונדון ב-72 ישראל הצטרפה ב-77.

יעקב פרי: תוקפה הוא מ-15 ליולי 1977.

יעקב פרי: התקנות האלו הן טכניות מקצועיות, הן קובעות את הדרך לניווט ותפעול כלי שיט במטרה למנוע התנגשויות בין כלי שיט.

יעקב פרי: הן אומצו במסגרת התוספת לתקנות, כאשר התיקון האחרון עודכן בהתאם לעדכוני האמנה הבינלאומית על ידי ארגון הספנות הבינלאומי ב-1996.

<שירה סופר: זה העדכון האחרון שהיה בתקנות שלנו.

יעקב פרי: בשנת 1996 התקבלו עוד שתי החלטות של אימ"ו - ארגון הספנות הבינלאומי.

יעקב פרי: החלטה אחת נכנסה לתוקף ב-2003, החלטה שנייה נכנסה לתוקף ב-2009.

יעקב פרי: אני מבין שמאז הן לא עודכנו.

יעקב פרי: האם כך נוהגים עד עצם היום הזה?

<שירה סופר: התיקון האחרון שערכנו בתקנות נעשה בשנת 1996.

<שירה סופר: בשנת 2003 נכנס לתוקף עדכון ראשון, בשנת 2009 נכנס לתוקף עדכון שני, והיום אנחנו באים בפני הוועדה עם עדכון התקנות הלאומיות.

יעקב פרי: נוהגים היום לפי התיקון האחרון של 2009.

יעקב פרי: מה שאנחנו מביאים היום, ב-12 ביולי 2016, זה תיקון ל-2009.

<שירה סופר: זה תיקון תואם.

<שירה סופר: זה תיקון שבא להסדיר בתקנות הלאומיות את העדכונים שהתקבלו באמנה ב-2003 וב-2009.

<שירה סופר: מדובר על ליישר קו עם שני העדכונים האלה.

יעקב פרי: אנחנו נענים עכשיו לבקשתו של שר התחבורה, מר כץ, לעשות תיקונים.

<שירה סופר: תקנות הנמלים (מניעת התנגשויות בים) (תיקון), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיף 60(1)(יח) ו-(2)(ח) לפקודת הנמלים (נוסח חדש), התשל"א-1971, לפי הצעת רשות הספנות והנמלים מכוח סעיף 32(א) לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד-2004 ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

<שירה סופר: בתקנות הנמלים (מניעת התנגשויות בים), התשל"ז-1977 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1, אחרי הגדרת "האמנה" יבואו: "המנהל", "מקפח כלי שיט" – כהגדרתם בתקנות הנמלים בטיחות השיט; "תקנות הנמלים בטיחות השיט" – תקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ"ג-1982; אנחנו פשוט מתאימים כאן הגדרות של מונחים בהתאם לתקנות הנמלים (בטיחות השיט).

יעקב פרי: תסבירי לנו מה זה מפקח כלי שיט.

<שירה סופר: מפקח כלי שיט מוגדר בתקנות כמי שמנהל הרשות מינה לעניין כלי שיט להיות מפקח.

<שירה סופר: יש דרישות הסמכה שהוא נדרש לעמוד בהן.

<שירה סופר: מסמכותו, בין היתר, לבדוק כלי שיט, להמליץ על עיכוב כלי שיט במידה והוא נמצא לא כשיר.

<שלמה מן: אנחנו עושים בדיקות טכניות לכלי שיט בכפוף לאמנות הבינלאומיות והתקנות המקומיות.

<שלמה מן: זה כמו שמשרד התחבורה עושה בדיקה לכלי רכב אחת לשנה, או כאשר זה נדרש בעקבות תאונה.

<לאה ורון: זה לא יפחת מפעם בשנה.

<מן שלמה: לא, זה לא יפחת מפעם בשנה.

יעקב פרי: או לפי הצורך.

<שירה סופר: ניתן להאריך את התקופה.

<שלמה מן: בנסיבות מסוימות, לא עד אין סוף.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 1?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: תיקון תקנה 8 2.

<שירה סופר: בתקנה 8 לתקנות העיקריות, במקום "מנהל המחלקה לשירותים טכניים כמשמעותו בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשכ"ה-1965" יבוא "מפקח כלי שיט".

<שירה סופר: תקנה 8 התייחסה לבדיקת כלי שיט.

<שירה סופר: בנוסח הקיים שלה היא מקנה את הסמכות הזאת למי שאנחנו היום משנים את ההגדרה שלו למנהל.

<שירה סופר: מנהל המחלקה לשירותים טכניים הוא היום המנהל.

<שירה סופר: אנחנו מנסים להתאים את זה למצב הקיים.

<שירה סופר: למפקחי כלי שיט יש סמכויות בדיקה, למנהל שמורה הסמכות לעכב כלי שיט או למנוע את ההפלגה שלו.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 2?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: החלפת תקנה 9 3.

<שירה סופר: במקום תקנה 9 לתקנות העיקריות יבוא: "מניעת הפלגה של 9.

<שירה סופר: המנהל רשאי למנוע את השטתו של כל כלי שיט שאינו כלי שיט כשיר לשיט לפי תקנות אלה; החליט המנהל כאמור יפעל לפי הוראות תקנה 44(א) או 52יא לתקנות הנמלים בטיחות השיט, לפי העניין".

<מרב תורג'מן: רציתי להפנות את תשומת ליבך שמדובר פה בהחלפת התקנה הקיימת.

<מרב תורג'מן: יש פה תוספת של ההוראות שמחילים על המנהל לפעול.

<שירה סופר: תקנה 44(א) מתייחסת לביטול רישיון שיט.

יעקב פרי: זה הרי לא כל כלי שיט, זה לא כל יאכטה שעוגנת במרינה.

<שירה סופר: זה כל כלי שיט.

<שירה סופר: המנהל מוגדר לצורך התקנות האלו כסגן מנהל המחלקה לשירותים טכניים.

יעקב פרי: מה הגודל?

<מרב תורג'מן: בתקנה 2 לתקנות מדובר על התחולה של האמנה.

<מרב תורג'מן: התקנה קובעת שהוראות האמנה, שהזכרת אותן קודם, יחולו לגבי כל כלי שיט ומטוס ים שנמצאים במימי הכנרת, במימי לב הים או במים הקשורים בהם, דהיינו קטן כגדול.

<מרב תורג'מן: מדובר פה על כולם.

<שירה סופר: ביטול רישיון שיט מתייחס לכלי שיט ישראלי.

יעקב פרי: או מטוס ימי.

<שירה סופר: זאת הדרך שלנו למנוע את ההפלגה.

יעקב פרי: איך זה נעשה בפועל?

יעקב פרי: אני לא מאמין שאתם בודקים או מאשרים פעם בשנה כל כלי שיט ישראלי.

<שלמה מן: כל שנה נעשות בדיקות רוטיניות.

<שלמה מן: אם אין תקלות טכניות ובעיות, מונפק לו רישיון לשנה.

<שלמה מן: זה נקרא יום הולדת.

<שלמה מן: האופן היחיד שיש לנו לשלול את האפשרות של כלי השיט מלשוט הוא על ידי שלילת רישיון השיט.

<שלמה מן: מזה נגזרים כל הדברים האחרים.

יעקב פרי: לכמה זמן אתם מתלים את הרישיון?

<שלמה מן: זה בהתאם לחומרת הבעיה.

יעקב פרי: האם אחרי שהוא מתקן את התקלה הוא צריך לעבור בדיקה נוספת לכשירות?

<שלמה מן: בדיוק.

<שלמה מן: זה נקרא בדיקה נוספת.

<שלמה מן: לא בהכרח יהיה עיכוב של תיקון תקלות, לעיתים זה רק אם הוא מעורב תאונה, שאז אנחנו צריכים להגיע למקום התאונה, לבדוק במקום.

<שלמה מן: יכול להיות שזה יתארך גם מעבר, אפילו אם לא מדובר בתיקון טכני.

<שלמה מן: בדרך כלל אחרי תאונה יש גם תיקונים טכניים שנדרשים, בין אם במבנה, במכשירים וכו'.

יעקב פרי: יש לכם מספיק כוח אדם לעשות את זה?

<שלמה מן: אתה נוגע פה בנקודה מאוד רגישה שהיא באופיין של המדינות הדמוקרטיות.

<מרב תורג'מן: הסמכות של המנהל היא סמכות רשות, הוא רשאי למנוע את ההשטה.

<מרב תורג'מן: ברגע שהוא מוצא שיש מקום למנוע את ההשטה, הוא חייב לבטל את הרישיון.

<מרב תורג'מן: זה מה שיוצא מהנוסח החדש.

יעקב פרי: בעל כלי השיט צריך לעשות רישיון חדש אחרי שרישיונו הוקפא?

<שלמה מן: אופן ההתליה של הרישיון הוא בשליחת מכתב לבעלים או לבא כוחו שתוקף רישיון השיט הופסק מעכשיו עד להודעה חדשה.

<שלמה מן: חידוש הרישיון תלוי בבחינה שלנו, בבדיקה.

<שלמה מן: יכול להיות מצב של כלי שיט זרים שפוקדים את נמלי הארץ, שגם שם יש לנו סמכות עיכוב.

<שלמה מן: אותו דבר לגבי אניות שלנו בחו"ל.

<שלמה מן: כמו שלנו יש היום את הסמכות לעכב אניות זרות - -

<שירה סופר: אבל לא לבטל את הרישיון.

<מרב תורג'מן: יש את ההפניה ל-44(א), שמדבר על ביטול הרישיון, ואת 52יא, שמדבר על עיכוב של כלי שיט זר.

<שירה סופר: שאז צריך להודיע למדינת הדגל שלו שהכלי עוכב.

יעקב פרי: בגלל שלנו אין סמכות להנפיק לו רישיון חדש, יש לנו רק סמכות לעכב אותו.

<שירה סופר: אין לו רישיון שיט ישראלי, לכן אנחנו לא יכולים לבטל אותו.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 3?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: תיקון התוספת 4.

<שירה סופר: בתוספת לתקנות העיקריות – בתקנה 3 – בתקנת משנה (א), אחרי "כלי שיט חסרי הדחק" יבוא "כלי מסוג (WIG)";

יעקב פרי: WIG זה סוג של רחפת?

<שלמה מן: ישנם 3 סוגים של כלי שיט לא קונבנציונאליים שאנחנו מכירים שהגוף שקוע במים.

<שלמה מן: אחד מהם זה ה-WIG.

<שלמה מן: זיהו את האפקט הזה ב-1920.

<שלמה מן: כלי השיט מרחף מעט מעל המים.

<שלמה מן: לדבר הזה יש השלכות כלכליות.

<שלמה מן: יש התנגדות קטנה כי הגוף לא במים.

<שלמה מן: מדובר על מיצוי של אפקט בין מבנה כלי השיט לקרקע.

<שלמה מן: יש רחפת, שעל זה אתה דיברת, ששם הטכנולוגיה היא כזו שבאמצעות מנועים מזרימים אוויר בין תחתית כלי השיט לפני הים, כך שהוא מתרומם ומרחף.

<שלמה מן: אין את העניין הזה של הטלטול.

<שלמה מן: הדבר השלישי זה סנפיריות.

<שלמה מן: מה זה סנפירית?

<שלמה מן: זה כלי שיט שיש לו מהתחתית עמודים שלהם יש מגלשים.

<שלמה מן: תוך כדי התנועה הוא מתרומם ונוסע עליהם.

<שלמה מן: מה אנחנו רואים?

<שלמה מן: שבמקום שכל משטח הקרקעית ייגע בים ויהווה חיכוך גדול, אנחנו מרימים את כל הכלי הזה ושמים אותו על 4,5 מגלשים, הכל בהתאם לגודל.

<שלמה מן: אנחנו חוסכים כאן מהירות, דלק.

יעקב פרי: מה זה חסרי הדחק?

<שלמה מן: כל כלי שיט או כל גוף שאתה משקיע במים דוחה את נפח המים.

<שלמה מן: למה הדבר הזה חשוב?

<שלמה מן: כי מבנה כלי השיט הוא לא כזה שאתה יכול למדוד אורך, רוחב כדי לדעת מה הנפח.

<שלמה מן: כשיש כאלו מידות, מודדים את נפח המים שנדחקו.

<שלמה מן: עושים את זה היום באמצעים קצת יותר משוכללים.

יעקב פרי: ה-WIG הוא חסר הדחק?

<שלמה מן: לא.

<שירה סופר: תקנת משנה (א) מגדירה את המונח "כלי שיט".

<שירה סופר: פשוט מוסיפים אחרי המילים "כלי שיט חסרי הדחק" כלי מסוג WIG, זאת אומרת, מכלילים כלי אחר.

<שירה סופר: אין קשר בין הכלים.

<שלמה מן: כרגע, למיטב ידיעתי, אין כאלה כלים בארץ.

<שלמה מן: זה עתיד להגיע.

<שירה סופר: אחרי תקנת משנה (יב) יבוא: "(יג) המונח "כלי מסוג WIG – כלי שיט רב-תכליתי שאופן תפעולו העיקרי הוא טיסה קרוב לפני השטח באמצעות ניצול תופעת פני שטח";

יעקב פרי: מי בעד 4(1)(א) ו-(ב)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: בתקנה 8, במקום תקנת משנה (א), יבוא: "(א) כל פעולה למניעת התנגשות תינקט לפי חלק זה של התקנות, ואם נסיבות המקרה מאפשרות זאת, תבוצע בהקדם, באופן המיטבי ולפי כללי הימאות הטובה"; אנחנו עושים כאן שינויי נוסח קלים בהתאם לשינויי הנוסח שהתקבלו באמנה.

<שירה סופר: אנחנו מסדירים את ההסדר הבינלאומי שנקבע באמנה.

יעקב פרי: זה ממש מתורגם מהאמנה הבינלאומית?

<שירה סופר: כן, ממש מתורגם מהאמנה.

<שירה סופר: אלה שינויים קלים שבוצעו באמנה ובעקבותיהם אנחנו מתקנים.

יעקב פרי: למתורגמן יש את הכישורים הטכניים המתאימים?

<שירה סופר: המתורגמנית במשרד המשפטים.

יעקב פרי: רוח התרגום יכולה לפעמים להשתנות.

<שירה סופר: אנחנו עוברים על התרגום יחד עם הגורמים המקצועיים שלנו.

<שירה סופר: אנחנו מעבירים הערות אם אנחנו חושבים שצריך.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (2)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: בתקנה 18 – בפסקה (ה), במקום "להתרחק היטב" יבוא "לשמור מרחק נאות"; בסופה יבוא: "(ו) על כל מסוג WIG יחולו הוראות אלה: בעת המראה, נחיתה וטיסה בקרבת פני השטח, כלי מסוג WIG ישמור מרחק נאות מכל כלי שיט אחר וימנע מלהפריע לשיוטו; כלי מסוג WIG הפועל על פני המים ייחשב כלי שיט ממוכן וימלא אחר חלק זה בתקנות";

יעקב פרי: מרחק נאות זה עניין יחסי.

יעקב פרי: מה שאצלי מרחק נאות לא בטוח אצל מישהו אחר.

<שלמה מן: אתה לגמרי צודק.

יעקב פרי: אנחנו מדברים פה בנושא של מניעת התנגשות.

יעקב פרי: אתם חיים באופן סביר עם המונח "מרחק נאות"?

<שלמה מן: אתה צדקת שאמרת שהדבר יחסי, אבל הוא כל כך יחסי שהוא נורא מובן.

יעקב פרי: מובן לך, לנו זה נראה אפילו מסוכן.

<שלמה מן: ליורדי הים.

<שלמה מן: זה תלוי מקום, אם באוקיינוס הרחב והפתוח, או במעברים צרים כמו נהרות, אגמים וכו'.

<שלמה מן: זה גם תלוי כלי שיט.

<שלמה מן: אני פיקדתי על סופר טנקר, שזה 270 מטר אורך של אנייה.

<שלמה מן: בשבילי המרחק הנאות מכל דבר אחר היה 2 מייל, שזה 4 קילומטר.

<שלמה מן: אתה לא יכול לכסות את כל המצבים.

יעקב פרי: רב החובל והדייג, בלי לעשות השוואה, הם בסופו של דבר קובעים מה הוא המרחק הנאות, או שיש להם סט של חוקים, הגבלות, מרחקים?

<שלמה מן: שם כללי הימאות הטובה נכנסים.

<שירה סופר: אנחנו נצמדים פה לאמנה.

<שירה סופר: המונחים שהאמנה נוקטת בהם עוברים שינויים, לראייה שינויי הנוסח שאנחנו מציעים לפניכם.

<שירה סופר: הנוסח שנקבע כאן עובד, לא נתקלנו בבעיות של פרשנויות במשך השנים.

<שירה סופר: בעקבות דיונים באימ"ו יכולים להיות שינויי נוסח.

<שירה סופר: הנוסח כאן הוא נוסח מקובל.

יעקב פרי: אפשר למדוד את המרחק הנאות כאשר קורה אירוע.

יעקב פרי: אז רואים אם שמרת מרחק נאות או לא שמרת מרחק נאות.

יעקב פרי: אז יכול להתחדד אותו ויכוח שאתה אומר שהוא לא ויכוח כי יש את כללי הימאות הטובה שהם בסך הכל מקובלים, יודעים על מה מדברים.

<שלמה מן: זה נכון.

<שלמה מן: זה באמת בא לידי ביטוי אחרי שיש אירוע או כמעט אירוע.

<שירה סופר: יש לדברים האלה התייחסויות במסגרת הלימודים.

<שירה סופר: חשוב לי לומר שהפצנו את התקנות האלו לבתי ספר לשיט, לחברות ספנות, לאיגוד קציני הים, אבל לא התקבלו הערות.

יעקב פרי: כמה כלי שיט יש לנו בארץ?

<שירה סופר: יש לא מעט כלים קטנים.

<שירה סופר: אניות יש לנו פחות.

<שירה סופר: יש הרבה אניות שהן בשליטה של גורם ישראלי, לא בדגל ישראל.

<שלמה מן: יש הרבה ביחס לגודל האוכלוסייה.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (3)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: 4) בתקנה 23, אחרי תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב1) בעת המראה, נחיתה וטיסה בקרבת פני השטח בלבד, יציג כלי מסוג WIG, בנוסף לאורות כאמור בתקנת משנה (א), אור אדום רב עוצמה מנצנץ סביב האופק";

יעקב פרי: כשאנחנו אומרים המראה, נחיתה וטיסה ומתייחסים ל-WIG בצורות שאמרת, זה לא כולל מטוס ימי.

<שלמה מן: לא, כי ה-WIG נחשב לכלי שיט.

<שלמה מן: זה בהסכמה עם האימ"ו.

<שלמה מן: חלים עליו כל כללי השיט.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (4)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: 5) בתקנה 31 – בכותרת ובכל מקום, אחרי "מטוסי ים" יבוא "או כלי מסוג WIG"; אחרי "מטוס הים" יבוא "או כלי מסוג WIG";

יעקב פרי: מי בעד פסקה (5)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: 6) בתקנה 33(א), במקום "ובפעמון" יבוא "כלי שיט שאורכו 20 מטרים או יותר יצויד בפעמון בנוסף לצופר"; יש כאן הקלה בציוד האקוסטי שנדרש להתקינו בכלי שיט, כאשר כלים שאורכם בין 12 מטר ל-20 מטר לא יחויבו יותר בציוד של פעמון.

יעקב פרי: הפעמון היה צריך להחליף את הצופר?

<שירה סופר: הצופר נשאר.

יעקב פרי: למה הורדנו את הפעמון?

<שירה סופר: אימ"ו החליט ככה.

<שלמה מן: המכשור הוא נגזרת של גודל האנייה, הפעילות והאופי.

<שלמה מן: בדרך כלל האורך קובע, לעיתים גם ההספק.

<שלמה מן: הם היו קשובים לאמירה הייעודית.

<שלמה מן: זה סוג של כלים קטנים.

<שלמה מן: מכל הבדיקות שלנו הפעמון לא נמצא, הוא גם לא יעיל.

<שלמה מן: הצופר נותן מענה.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (6)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: 7) בתקנה 35 – אחרי פסקה (ח) יבוא: "(ח1) כלי שיט שאורכו 12 מטרים או יותר אך, פחות מ-20 מטרים לא חייב להשמיע את אותות הפעמון המפורטים בפסקאות (ז) ו-(ח) ובלבד שישמיע אות קולי יעיל אחר במרווחי זמן של לא יותר מ-2 דקות;";

יעקב פרי: מה זה אות קולי אחר?

יעקב פרי: אני אחשוב שזה משרוקית, אחד יחשוב שזה צעקות.

יעקב פרי: הקהל ההדיוטי שלא מצוי בים מקבל את עולם המושגים שלו מכל מיני סרטי הרפתקאות, מכל מיני דוקומנטריים שבהם הספינה מטלטלת בערפל ולא רואים מחצי מטר.

יעקב פרי: כשכותבים לך את המילים "קולי יעיל", אתה שואל את עצמך, מה, מי שומע אותו.

<שלמה מן: > ישנה הגדרה לעוצמות ולדרישה של כל מכשיר, אם זה לגבי מרחק, אם במצבים של ערפל, על-מנת שישמעו אותו.

<שלמה מן: פה זה המשך של הסעיף הקודם, ששם ביטלנו את הפעמון ואת האותות שהוא נותן.

<שלמה מן: זה עניין שמצורף לשם.

<שלמה מן: עדיין הוא חייב להשמיע, אם זה בראות לקויה או מוגבלת, איזה אות קולי שיהיה נאות.

יעקב פרי: תן לי דוגמאות לאות קולי.

<מן שלמה: לא מדובר על דפיקות על עץ עם פטיש או על משרוקית, מדובר במשהו שצריך להישמע לחצי מייל.

<מן שלמה: היום הטכנולוגיה מאפשרת שימושים בכל מיני אמצעים, כמו מכל שלמעלה יש צופר.

<מן שלמה: הוא משמיע יופי של קול יעיל.

<מן שלמה: הוא מוגבל בכמות של האוויר הדחוס שהוא יכול להכיל.

<מן שלמה: המונח תורגם אחד לאחד.

<מרב תורג'מן: בדקנו את נוסח האמנה בהקשר הזה.

<מרב תורג'מן: זאת הפרשנות.

<שירה סופר: אנחנו גם לא רוצים להגביל.

<מרב תורג'מן: כמו שציינת בפניי קודם, במסגרת הבדיקות השנתיות אתם בודקים את האמצעים הקוליים האחרים שבהם ניתן לעשות שימוש, נכון?

<שלמה מן: כן.

יעקב פרי: זה מגביל את זה מ-12 מטרים עד 20.

<שלמה מן: מרבית המכשירים, הכלים, האמצעים שמותקנים ומורכבים על כלי השיט באים עם תעודת יצרן, כך שהם בהתאמה לאמנה הבינלאומית.

<שלמה מן: זה מספק.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (7)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: 8) במקום סעיף 13 בנספח 1 לתוספת יבוא: "כלי שיט מהיר 13.

<שירה סופר: (א) אורך ראש התורן של כלי שיט מהיר מאוד יכול שימוקם מאוד בגובה הנמוך מזה הנקבע בסעיף 2(א)(1) ביחס לרוחב כלי השיט, ובלבד שזווית בסיס של המשולשים שווי השוקיים הנוצרת באמצעות אורות הצד ואור ראש התורן, כפי שנראים מהנקודה הקדמית הגבוהה ביותר של כלי השיט ובשופע מרבי, היא של 27 מעלות לפחות.

<שלמה מן: שופע זה ההבדל בשוק שבין החרטום לירכתיים.

<שלמה מן: בכלי שיט יש נטייה טיפ טיפה אחורה עם השוק האחורי בגלל המבנה, שאיבות וכו'.

<שלמה מן: בכלי שיט מהיר מאוד מדובר בשופע גדול ומרבי.

<שלמה מן: יכול מאוד להיות תורן קדמי ואחורי שיש ביניהם פער גובה על-מנת שיבחינו לאיזה כיוון נע כלי השיט בלילה.

<שלמה מן: אם יש לי שופע גבוה אחורי, יכול מאוד להיות שמרחוק אני אראה את שניהם באותו גובה.

יעקב פרי: מי בעד 13(א)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: ב) בכלי שיט מהיר מאוד שאורכו 50 מטרים או יותר, מרחק אנכי בין אור ראש התורן הקדמי לבין אור ראש התורן האחורי של 4.5 מטרים הנדרש בסעיף 2(א)(2) ניתן לשינוי, ובלבד שהמרחק האמור לא יהיה פחות מהערך הקבוע בנוסחה הבאה: לעניין זה: Y – גובה אור ראש התורן האחורי מעל לאור ראש התורן הקדמי במטרים; A – גובה אור ראש התורן הקדמי מעל לפני המים במצב תפעולי במטרים; השופע במצב תפעולי במעלות; C – המרחק האופקי של אורות ראש התורן במטרים";

יעקב פרי: כשאנחנו אומרים "במצב תפעולי", האם זה אומר שהוא בשיט?

<שלמה מן: כן, כשהוא בשיט.

<שלמה מן: יכול מאוד להיות שתהיה תאונה מבלי שהוא מתחיל לשוט, ואז יש שופע אחורי מובהק.

יעקב פרי: אנחנו מדברים על כלי שיט שיש את האורות בירכתיים, יש את התורן האחורי שהוא נמוך יותר, ויש תורן ראשי.

יעקב פרי: כשמדברים על אור, האם זה התורן הראשי?

<שלמה מן: זה אורות תורן ראשי, לא אורות הצד.

יעקב פרי: מי בעד (ב)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: 9) בנספח 3 לתוספת – בסעיף 1 – בסעיף קטן (א), במקום "( פלוס מינוי אחוז אחד)" יבוא: " (פלוס מינוס1% ) לכלי שיט שאורכם 20 מטרים או יותר, או 180 עד 2100 הרץ (פלוס מינוס 1%) לכלי שיט שאורכם פחות מ-20 מטרים";

יעקב פרי: למה זה קשור לנושא של ההרץ?

<שלמה מן: באמנה הבינלאומית נתנו פרטים מדויקים לגבי העוצמות של המכשירים שאותם יבדקו.

<שלמה מן: זה בדרך כלל מטר מהצופר.

<שלמה מן: אלה ערכים חלופיים שקבעו.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (9)(א)(1)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: במקום סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג) עוצמת האות הקולי וטווח השמיעות צופר שהותקן בכלי שיט יספק בכיוון עוצמתו המרבית של הצופר ובמרחק של מטר ממנו, רמת לחץ קולי, בפס 1/3 האוקטבה לפחות, הנמצא בטווח התדרים 180 עד 700 הרץ, (פלוס מינוס 1%) לכלי שייט שאורכם 20 מטרים או יותר, או 180 עד 2100 הרץ (פלוס מינוס 1%) לכלי שיט שאורכם פחות מ-20 מטרים, שלא יפחת מהנתון המתאים המופיע בטבלה שלהלן:

יעקב פרי: האם בעלי כלי השיט מקפידים על כל המונחים הטכניים, אם זה ההרצים, הטווחים?

יעקב פרי: יש הקפדה?

יעקב פרי: אני לא מדבר על יאכטה של 6,10 מטרים, אלא על אחד שיש לו כלי שיט באורך של 50 מטרים.

יעקב פרי: אני מבין שעושים את זה בעלי המקצוע, לא בעל היאכטה.

<שלמה מן: ממרום גילי המופלג אני יכול להודות שמרבית האנשים ממלאים אחרי הדברים כמות שהם.

<שלמה מן: אתה מוצא חריגות בשוליים.

יעקב פרי: הם נותנים לבעל המקצוע, לרב החובל או לצוות להוביל.

<שלמה מן: חלק מהבדיקות, למשל חשמל ודברים כאלה, עושים אנשי מקצוע.

<שלמה מן: חשמלאי, שמוסמך על ידי הרשות ונמצא ברשימה של המורשים, מוציא אישור שהדבר הזה תקין.

<שלמה מן: איתו אני עובד.

<שירה סופר: ב) בסעיף 2(ב), המילים "ולא יפחת מ-200 מ"מ, לגבי כלי שיט שאורכם 12 מטרים או יותר מכך, אך פחות מ-20 מטרים" – יימחקו;

יעקב פרי: מי בעד פסקה (9)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: (10) בנספח 4 לתוספת – בסעיף 1 – במקום פסקה (ד) יבוא: "(ד) או של כל שיטת איתות המורכב מהקבוצה ... - ... (SOS) בצופן מורס".

<שירה סופר: במקום פסקה (יב) יבוא: "(יב) התרעת מצוקה באמצעות קריאת ברירה ספרתית (DSC) המשודרת בערוץ VHF70 או ב-MF/HF במקום פסקה (יג) יבוא: "(יג) התרעת מצוקת אנייה – לחוף המשודרת במערכת Inmarsat או במערכת קשר לווינית אחרת של האנייה".

יעקב פרי: פה מדובר בקריאות מצוקה.

<שלמה מן: אנחנו פה עם הקדמה הטכנולוגית הגלובאלית.

<שלמה מן: האלחוטן עד לפני 15 שנים היה האדם הכי חשוב באנייה, אפילו יותר מרב החובל, כי הוא זה שאמצעותו העברנו קשר לעולם החיצון.

<שלמה מן: יש היום מכשירים קטנים.

<שלמה מן: באמצעות הלוויינים המערכת מכניסה איזה קוד שלפיו כל העולם יודע שיש מצוקה.

<שלמה מן: במכשיר הזה ישנם פרטים קבועים, כמו שם האנייה, קוד הקריאה שלה, הדגל שלה.

<שלמה מן: אפשר גם להכניס נתונים נוספים.

יעקב פרי: זה לא מייתר את האלחוטן?

<שלמה מן: הוא ייתר אותו ממזמן.

<שלמה מן: יש לך 10 דרגות של מצוקה מקובלת: טביעה, התנגשות, הצפה, שריפה וכו'.

יעקב פרי: מי בעד (10)(א)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: במקום סעיף 2 יבוא: "2.

<שירה סופר: השימוש בכל אחד מהאותות המפורטים בסעיף 1 או הצגתם, למעט למטרת ציון מצוקה והצורך בעזרה, והשימוש באותות אחרים שניתן לטעות ביניהם לבין כל אחד מהאותות האמורים – אסורים".

<שירה סופר: עשינו כאן שינויי נוסח עכב אי דיוקים בתרגום, הכל בהתייעצות עם הגורמים המקצועיים אצלנו.

<שירה סופר: אם תסתכלו על התרגום של האמנה, אתם תראו שהוא היה לא מדויק.

<שירה סופר: אנחנו פשוט מתאימים אותו.

יעקב פרי: זה היה גם בקודם, רק עשיתם התאמות.

<שירה סופר: שיפרנו.

<שלמה מן: הרעיון הוא שתהיה הפרדה מוחלטת בין אותות מצוקה לבין כל מיני אותות אחרים, כדי שלא תוכל לטעות.

יעקב פרי: מי בעד פסקה (ב)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: במקום סעיף 3 יבוא: "3.

<שירה סופר: תשומת הלב מופנית לפרקים הנוגעים לעניין בקוד האותות הבין-לאומי, במדריך החיפוש וההצלה הימי והאוורירי, כרך 3, והאותות הבאים: פיסת אריג מברזנט (canvas) כתומה עם סימון ריבוע או עיגול שחורים או סמל מתאים אחר (לזיהוי מהאוויר); מסמן צבע (חומר צובע המוטל לים וצובע אזור ים במקום בו הוטל)".

יעקב פרי: מי בעד פסקה (ג)?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

<שירה סופר: תחילה 5.

<שירה סופר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

<מרב תורג'מן: בהמשך לדברים שנאמרו בעניין עיגון המצב הקיים או ההתאמות שנדרשות, השאלה אם 30 ימים לצורך ההתאמה זה זמן מספיק.

<שירה סופר: לאור העובדה שהעדכונים האלה נכנסו לתוקף מ-2003 ומ-2009 ולא התקבלו מאז הערות, למעט הערה אחת של גורם פרטי שהיא לא לגבי מועד התחילה, אנחנו לא רואים שום סיבה להיערך מעבר לכך.

<מרב תורג'מן: אין כרגע אניות קיימות שנדרשות להתקין או לפרק?

<שירה סופר: הדרישות מבחינת ציוד הן מאוד מינוריות.

<שירה סופר: יש כאן הקלה מבחינת הציוד.

<שירה סופר: יש עניין של הצגת אורות, שזה עניין תפעולי, לא ציוד נוסף.

יעקב פרי: אנחנו לא מבקשים בכוח.

יעקב פרי: אנחנו רוצים להקל על הציבור.

<שלמה מן: הם יוכלו להיערך בתוך שבוע.

<שלמה מן: יש לנו יבואנים של ציוד ימי, יש אנשי מקצוע.

יעקב פרי: אנחנו רק רוצים לתקן תקנות שהציבור יכול לעמוד בהן.

יעקב פרי: אם אתם גורסים, ואתם אנשי המקצוע, ש-30 יום זה מספיק, אנחנו נצביע על הסעיף האחרון.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 5?

יעקב פרי: בעד – פה אחד

יעקב פרי: נמנעים –אין

<לאה ורון: לישיבה הוזמנו חברות ספנות, בתי ספר לשיט, תאגידים מורשים.

<לאה ורון: ככל הנראה לא היה להם מה לתרום לדיון, אף לא לסעיף התחילה.

יעקב פרי: היה מאוד נעים, מעשיר, הישיבה נעולה.