ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 290, 2016-07-06 09:00

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: היום 6 ביולי 2016, ל' בסיון התשע"ו, השעה 09:06, בוקר טוב לכולם, בוקר טוב לחברי חברי הכנסת.

אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לדון בהמשך הקריאה והדיונים על חוק שירות אזרחי, התשע"ה–2015, מ-947.

אלי אלאלוף: על סדר-היום פרק ד' – הרשות לשירות אזרחי, ואילך.

מיקי לוי: אדוני, הצעה לסדר.

אלי אלאלוף: לא גמרתי, מיקי.

מיקי לוי: סליחה, אני מתנצל, חשבתי שסיימת.

אלי אלאלוף: גם בלי הצעה לסדר, תקבל רשות בכבוד רב.

אלי אלאלוף: אני מבקש שהגופים שקשורים לזה לא ינסו להשפיע על הדיון שמחכה, בוודאי אם זה מבחינה חוקית, משפטית, כולם יגיבו.

אלי אלאלוף: מי שקשור לחקירה הזאת ועכשיו הוא יודע, שלא ינסה להשפיע על החוק שלנו.

אלי אלאלוף: רק זאת הבקשה שלי.

אלי אלאלוף: זאת בקשה מאוד פשוטה, היא פונה באופן אנושי לאנשים ולגופים, ואני לא יודע מי, לא קראתי את הכול, זה לא עניין אותי, אני חייב להגיד לכם, אבל אם מתחילים, צריך להתייחס לחקירה הזאת בצורה רצינית ביותר.

אלי אלאלוף: בבקשה, מיקי.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני, בוקר טוב לכולם, אני מכיר את החקירה הזו מזה שנה וחצי, ולא סתם כל פעם לבי יצא לכל הנושאים שקשורים לעמותות לשירות הלאומי אזרחי, שאני מדגיש פעם ה-20 ומשהו, הוא חשוב, הוא נחוץ, והוא בסדר גמור.

מיקי לוי: אבל "ש"ל", "האגודה להתנדבות" שירון לוז עומד בראשה נתפסה בדיווחים כוזבים של בין 8 ל-10 מיליון שקל.

מיקי לוי: לא שקל ולא שניים, חשדות לכאורה, אני מדגיש לכאורה, שבהם נתפסה "האגודה" מדווחת דיווחי כזב על מנת לקבל כספים במרמה ממדינת ישראל.

מיקי לוי: וכשמרגישים שיש כבר חקירה, אומרים: זאת טעות טכנית.

מיקי לוי: טעות טכנית של שנים?

מיקי לוי: טעות טכנית של דיווחי כזב שנה אחרי שנה, ולא שקל ולא שניים, ובסדרי גודל של 800,000 שקלים.

מיקי לוי: ומה אומרים לי ממשרד הרווחה?

מיקי לוי: שוקלים עיצום כספי של 50,000 שקל.

מיקי לוי: אדוני, חלק מהחוק שאנו דנים בו מלא חורים.

מיקי לוי: אני מדגיש שהחשדות הן לכאורה.

מיקי לוי: לא דיברתי על החשדות אלה, אדוני, כל השנים, כל השנה וחצי, למרות שהיה ברשותי מידע, כדי לא לפגוע בחקירה וכדי למצות את החקירה.

מיקי לוי: ולא סתם באתי כל פעם הנה כדי להגיד את דעתי בלי לנגוע בחקירה עצמה.

מיקי לוי: ולכן, הדיווחים שדווחו לכאורה דיווחי כזב, וחשדות לכאורה לקבלת כספים במרמה במאות אלפי שקלים מ"ש"ל" ו"האגודה להתנדבות" בין 8 ל-10 מיליון שקל, זה מה שיש בידי.

מיקי לוי: החוק הזה מלא חורים, אדוני.

מיקי לוי: אתמול אחרי שידעתי שזה הולך להתפוצץ, קראתי עוד הפעם את החוק.

מיקי לוי: גברתי היועצת המשפטית, יש שם עיצומים כספיים מצחיקים – 5,000 שקל, הכול בצד המינהלי.

מיקי לוי: וכש"האגודה" נתפסת או מי מהעמותות ידווחו דיווחים על מנת לקבל דבר מה במרמה, הם לא מורחקים.

מיקי לוי: ולכן, גברתי היועצת המשפטית, אני מבקש ממך, ברשותו של היושב-ראש, להכניס סעיף באחד מסעיפי החוק שאומר שאגודה שיעלה נגדה חשד כזה – כשמועלה נגד חבר כנסת או שר חשד ונפתחת חקירה, מוגש כתב אישום, הוא מורחק.

מיקי לוי: לא ייתכן שאותה אגודה שקיבלה כספים מהמדינה תמשיך לעבוד.

מיקי לוי: אני מבקש שבתוך החוק יהיה כתוב שבהיוודע דבר כזה, בהיפתח - - -

אלי אלאלוף: זו הצעה לסדר.

אלי אלאלוף: הוא ינמק אותה.

<נעה בן שבת: בבקשה.

מיקי לוי: בהיפתח חקירה מן הסוג הזה - - -

<נעה בן שבת: בהיפתח חקירה או בהגשת כתב אישום?

מיקי לוי: אותה חקירה.

מיקי לוי: בהיפתח חקירה כזאת - - -

אלי אלאלוף: זה ודאי יבוא בהתייעצות עם משרד המשפטים.

מיקי לוי: אין לי בעיה.

מיקי לוי: תופסק עבודתה של אותה עמותה.

מיקי לוי: המתנדבים יועברו לטיפולים של עמותה אחרת או יפוזרו בין העמותות עד שהחקירה הזו תסתיים.

<נעה בן שבת: כל חקירה?

<נעה בן שבת: יש חקירה על אירוע, מקרה, ויש חקירה על זה - - -

אלי אלאלוף: אני לא הייתי – זה באמת לא באווירה של הדיון.

מיקי לוי: אני לא רוצה להיכנס אתך – אני סומך עלייך ועל החשיבה מחוץ לקופסה.

מיקי לוי: מאוד יכול להיות שתגידי: אתה יודע מה, מיקי, עד להגשת כתב אישום או עד לגיבוש ראיות או עד המלצה – לא יודע, ואני לא רוצה שמחר מישהו יפנה נגד מישהו אצבע מאשימה וכבר אני אבטל.

מיקי לוי: זה לא יעלה על הדעת.

אלי אלאלוף: אולי למשרד המשפטים יש הנחיות.

מיקי לוי: אני רוצה לחשוב בצורה זו.

מיקי לוי: ובכל זאת, גברתי, אני מבקש את חוות דעתך, ברשותך.

מיקי לוי: האם בהיוודע חשדות כאלה יש מקום להמשיך ולטפל בחוק, כי יש לי אלפי הסתייגויות לחוק הזה.

מיקי לוי: אלפי הסתייגויות.

מיקי לוי: כי הבקשה המרכזית שלי – שתי בקשות מרכזיות: האחת שהעליתי אותה עכשיו בנושא החקירות הפליליות נגד עמותות כאלה או אחרות; ולהזכירך, הבקשה המרכזית שלי לא מירב עיסוקה אלא כל עיסוקה, וכשנפתחת עכשיו חקירה פלילית בסגנון הזה, בחשד לכאורה לקבלת דבר במרמה, דיווח דיווחים כוזבים במיליוני שקלים, האם אין מקום ומשקל, הדברים האלה מקבלים משקל יתר.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני.

אלי אלאלוף: אני רוצה להפסיק את הדיון בנושא הזה, כי זה לא תפקידנו, זה לא על סדר-היום.

אלי אלאלוף: במירכאות, מיקי לוי סידר אותי בזה שהציע את זה במסגרת הצעה לסדר, וזאת זכותו להעלות כל דבר.

אלי אלאלוף: אבל, ברשותך, מיקי, לא נמשיך בדיון.

אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים לחוק.

<נעה בן שבת: כמובן שזה לא מונע את המשך הדיון בחוק.

<נעה בן שבת: הצעת החוק הזאת הוגשה כבר לפני כמה שנים.

שולי מועלם-רפאלי: שמונה.

<נעה בן שבת: והיא עכשיו בגלגול שלה, גלגול חוזר שלה.

<נעה בן שבת: והמטרה היא להסדיר, ובאמת לקבוע מתי צריך יהיה להפסיק את ההתקשרות עם העמותה, להפסיק את ההכרה בגוף מוכר ולהסדיר את כל הפעילות שלהם.

<נעה בן שבת: אז אני חושבת שאנחנו דווקא בכיוון של הסדרה.

<נעה בן שבת: ומה שמתנהל בחקירות על דברים שאירעו - - -

אלי אלאלוף: רק להשלים, לידיעתך, מיקי, שתדע.

אלי אלאלוף: אנחנו מקיימים היום דיון של שעתיים, או של שעה מתוכם, וחוזרים ביום ראשון לדיון של לפחות ארבע שעות.

אלי אלאלוף: כבר הלך היום, אז אני מוכן להקדיש יותר, זה תלוי ביכולת הסבל של כל אחד מאתנו.

אלי אלאלוף: ובהחלט, יש שם הרבה מקום להרבה מאוד תיקונים והשלמות, וכל מי שיבוא לפה יוכל להשתתף בהצעות משלו.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, תדע לך שזה נכון, אנחנו מנסים לסיים את החוק הזה לפני הפגרה.

מיקי לוי: אז אני רק מבקש שההוראה שלך – אה, סליחה.

אלי אלאלוף: אז אנחנו נקדיש את הזמן, כמה שיותר ניתן את הזמן כדי לקדם את זה.

מיקי לוי: אני רק מבקש שההוראה שלך תוקפד, ואלה שמעורבים בחקירה – או לא ישבו פה, זה נתון לשיקולך, או לא יפתחו את הפה.

אלי אלאלוף: לא קיבלתי שום הנחיה משפטית שאומרת - - -

מירב בן ארי: אין חקירה של המשטרה, זה נמצא אצל החשכ"ל, מה?

מיקי לוי: את לא יודעת.

מירב בן ארי: האמת שאני יודעת.

אלי אלאלוף: רק ביקשתי שכל נתון לא ישפיע על החוק.

מיקי לוי: את לא יודעת, מירב.

שולי מועלם-רפאלי: בואו לא נשתמש בידע שאינו ממין השולחן הזה.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה להמשיך בדיון הזה.

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק.

אלי אלאלוף: היא כבר הציגה את עצמה, היא כבר פה, חברה שלי, חברת הכנסת מירב בן ארי.

מיקי לוי: פשוט מושחתים, אין מילה אחרת.

מירב בן ארי: אבל לא כולם מושחתים.

מיקי לוי: אמרתי שתי חברות, אבל פספסת, מירב.

אלי אלאלוף: בבקשה, חוזרים לחוק.

אלי אלאלוף: אנחנו בפרק ד' כפי שאמרתי, וזה מונח בפניכם, כולל התיקונים שחלקם הוצעו על-ידכם.

<נעה בן שבת: הגענו עד סעיף 23 בעמוד 3.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כרגע על פעולת הרשות.

<ענבר הרשקוביץ: "סעיף 23 – תוכניות רב-שנתיות של הרשות – סעיף קטן (א) - הרשות תגבש ותעביר למועצה יעדים הצעה לתוכנית פיתוח רב-שנתית; המועצה תקיים דיון בעניין ותעביר לאישורו של השר את התוכנית בצירוף המלצותיה.

<ענבר הרשקוביץ: (ב) אישר השר יאשר את התוכניות הרב-שנתיות והרשות תפעל להתאמת תוכניות הפעילות השנתית שלה לתוכניות אלה.

<ענבר הרשקוביץ: "

<נעה בן שבת: זאת אומרת, בעצם הרשות אמורה לפעול לפי תוכנית רב-שנתית שיאשר השר.

אלי אלאלוף: כשאומרים "רב-שנתית", הכוונה לכמה שנים?

אלי אלאלוף: יש קדנציה שקשורה למנכ"ל הרשות או לראש הרשות, הייתי רוצה לדעת מה זה רב-שנתית.

<יואב ארבל: הסעיף הבא, סעיף 24 מדבר על התוכנית השנתית.

<יואב ארבל: יש סעיף שמייחד את הנושא של השנתי.

<יואב ארבל: רב-שנתי, אני מעריך שמדובר על שנתיים-שלוש.

<יואב ארבל: אפשר גם לקבוע.

אלי אלאלוף: אני מוכן לקבל כל מספר, רק שיהיה מוגדר.

אלי אלאלוף: אם יש תוכנית רב-שנתית, אני רגיל לתוכניות רב-שנתיות של חמש שנים.

אלי אלאלוף: אבל אם זה לא קשור לתוכנית - - -

שולי מועלם-רפאלי: מה משך הכהונה של ראש המינהלת?

<יואב ארבל: הכהונה שלו זה ארבע פלוס ארבע.

<יואב ארבל: זאת הכהונה המקסימלית.

<נעה בן שבת: לא הגדרנו את זה פה בחוק, זה מה שמקובל.

שולי מועלם-רפאלי: זה מה שהיום.

<שר-שלום ג'רבי: בחוק התייחסנו לזה שהמועצה צריכה אחת לחמש שנים – מה זה היה?

<יואב ארבל: זה סדרי עדיפויות.

<יואב ארבל: יש סעיף שמדבר על פעם בחמש שנים, החלטת ממשלה על סדרי עדיפויות ממלכתיים.

<יואב ארבל: זאת באמת החלטת מדיניות גדולה.

<יואב ארבל: שני הסעיפים האלה - - -

אלי אלאלוף: קראנו מה הרשות צריכה לעשות – תוכנית רב-שנתית - -

שולי מועלם-רפאלי: חייבים להצמיד את זה לתקופת הכהונה.

אלי אלאלוף: - - אני חושב שהיא צריכה להיות בתוך תקופת הקדנציה של המנכ"ל.

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק זה גם מה שאני חושבת.

אלי אלאלוף: כדי שבמעבר בין מנכ"ל למנכ"ל לא יוכתב לבא אחריו.

אלי אלאלוף: אני חושב שננסה לנסח את זה בצורה כזאת שהתוכניות הרב-שנתית תהיה מוצגת על-ידי המנכ"ל לא מאוחר משישה חודשים מכניסתו לעבודה, ובתוך תקופת עבודתו.

שולי מועלם-רפאלי: עד תום תקופת כהונתו.

<יואב ארבל: השאלה אם נכון להצמיד את התוכנית הרב-שנתית לסדרי העדיפויות הממלכתיים.

<יואב ארבל: אולי לומר שאחרי שש - - -

אלי אלאלוף: לא, לא.

אלי אלאלוף: אנחנו עוד לא המדינה.

אלי אלאלוף: אנחנו רק שירות אחד בתוך המדינה.

אלי אלאלוף: לא קשור.

אלי אלאלוף: באמת.

אלי אלאלוף: כל אחד – משרד הביטחון עושה תוכנית רב-שנתית בהתחשב בצרכים של המדינה?

אלי אלאלוף: באמת.

<נעה בן שבת: העניין הוא שסדרי העדיפויות הממלכתיים זה לסדרי עדיפויות שמוזכרים פה בחוק, של השירות בסעיף 22.

<דרור גרנית: של השירות הלאומי רק.

שולי מועלם-רפאלי: של השירות.

שולי מועלם-רפאלי: זה סעיף אחד לפני.

<נעה בן שבת: נאמר שאחת לחמש שנים הרשות צריכה להכין - - -

אלי אלאלוף: לדעתי זה בתקופה של כהונת מנכ"ל ולא אחריה.

<שר-שלום ג'רבי: אחת לארבע שנים.

<נעה בן שבת: אז זה לארבע שנים.

אלי אלאלוף: אחת לארבע שנים, אחרי שישה חודשים.

<דרור גרנית: אני רוצה רק לציין, ברשות היושב-ראש.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<דרור גרנית: כפי שציין היועץ המשפטי של הרשות, התפיסה היא שהממשלה מכתיבה את סדר העדיפויות, ובעצם את הכיוונים שאליהם הולך השירות הלאומי, ומנהל הרשות הוא הגורם הביצועי.

<דרור גרנית: לכן, התפיסה היא שתוכנית רב-שנתית צריכה בעצם להיות באיזושהי זיקה - - -

אלי אלאלוף: אתה מכיר תוכנית-רב שנתית ממשלתית היום?

אלי אלאלוף: יש דבר כזה?

<דרור גרנית: יש בנושאים ספציפיים.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אין.

אלי אלאלוף: אין.

אלי אלאלוף: אם אתה מכיר את זה זה אומר שאתה - - -

שולי מועלם-רפאלי: ביחס לזה, דרור, יש יעדים של המדינה בשירות הלאומי?

שולי מועלם-רפאלי: אני פשוט מתרגמת את השאלה מבחינת הבנה.

<דרור גרנית: היום המדינה – יואב, אני אולי לא יורד לסוף דעתה של חברת הכנסת.

<נעה בן שבת: יש את סעיף 22 שעוסק בסדר עדיפויות ממלכתיים.

שולי מועלם-רפאלי: את זה אני יודעת.

<נעה בן שבת: זה אומר היום שילוב אוכלוסיות בשירות הלאומי ובשירות הקהילתי, ומכסות להקצאת תקנים להפעלת מתנדבים ובתחומי השירות השונים, וקביעת אזורים מועדפים.

<נעה בן שבת: זה "לרבות".

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: זה כבר בסעיף הקודם.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: ואפשר לקבוע עוד דברים בתוך סדרי העדיפויות הממלכתיים.

<נעה בן שבת: מוצע אחת לחמש שנים.

שולי מועלם-רפאלי: לא חייב לשנות את זה.

אלי אלאלוף: אני מציע שבאמת תרשו לי לסכם את הנקודה.

אלי אלאלוף: תוכנית רב-שנתית זה דבר מאוד רצוי לארגון עצמו בהתחשב במה שקורה בהנחיות המדינה, הממשלה וכו'.

אלי אלאלוף: אבל לא הייתי מתנה, כי אין תוכנית רב-שנתית למדינה.

<קריאה: למה לא?

אלי אלאלוף: הלוואי.

אלי אלאלוף: תראה לי.

אלי אלאלוף: אז אין.

אלי אלאלוף: אז אל תתנו את התוכנית הרב-שנתית של השירות עם מה שלא קיים בעולם בשלב זה.

<נעה בן שבת: אז לא תהיה תוכנית רב-שנתית או שכן תהיה?

<שר-שלום ג'רבי: כן, תהיה.

שולי מועלם-רפאלי: כן תהיה.

אלי אלאלוף: יש תוכנית רב-שנתית לעד ארבע שנים, ותתחשב בזה שהיא לא תגלוש לתקופת הכהונה של המנכ"ל הבא.

<יואב ארבל: כמו שאני מבין, היושב-ראש רוצה לקשור את זה למינוי מנכ"ל חדש.

<יואב ארבל: כאשר מתמנה מנכ"ל חדש לרשות הוא יצטרך להגיש תוכנית רב-שנתית בעצם.

אלי אלאלוף: גם זה.

שולי מועלם-רפאלי: לא רק.

שולי מועלם-רפאלי: כי אם הוא מקבל עוד ארבע שנים, אז הוא יגיש תוכנית לארבע שנים הבאות.

<יואב ארבל: כן, בתחילת כל קדנציה.

אלי אלאלוף: כל עוד שהוא מכהן.

<נעה בן שבת: אבל אם אני בשנה השלישית, זה לא נכון שאני גם אסתכל באיזה מצב אני נמצאת היום ואולי אציע תוכנית גם בשנה השלישית - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, תוכנית רב-שנתית זה לא תורה מסיני.

אלי אלאלוף: זאת הנחייה שאחר כך אפשר לתקן תוך כדי הליכה, אבל שתהיה תוכנית רב-שנתית.

אלי אלאלוף: הלוואי שכל המשרדים היו עושים דבר כזה.

<נעה בן שבת: זה לתקופה של ארבע שנים.

אלי אלאלוף: עד ארבע שנים.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם, בבקשה.

<ענבר הרשקוביץ: "סעיף 24 – תוכנית הפעילות השנתית של הרשות – הרשות תגבש ותעביר למועצה, עד 1 ביולי בכל שנה, את תוכנית הפעילות השנתית שלה לשנה הקרובה.

<ענבר הרשקוביץ: (ב) המועצה תקיים דיון בתוכנית הפעילות השנתית ותעביר לשר, לאישורו, את התוכנית האמורה בצירוף המלצותיה, עד 1 באוגוסט בכל שנה.

<ענבר הרשקוביץ: (ג) השר יאשר את תוכנית הפעילות השנתית עד 1 בספטמבר בכל שנה והרשות תפעל לפיה.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 25 – השגה בפני ועדת השגה לעניין קבלה לשירות והצעת שירות – (א) מתנדב הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גוף מוכר או גוף מפעיל בעניין קבלה לשירות, אי-קבלה לשירות או הפסקת שירות, רשאי להשיג עליה לפני ועדת השגה, שבה חברים המנהל, או עובד בכיר ברשות שהמנהל הסמיכו לכך, יועץ משפטי לרשות וחבר המועצה שנתמנה לפי סעיף 32 (א) 11 או (12); בהחלטתה בהשגה לפי סעיף זה תתחשב ועדת ההשגה, בין השאר, בשיקולים הנוגעים להתאמת המתנדב לשירות, ובכלל זה התנהגותו ומצבו הרפואי, ובשיקולים אחרים הנוגעים לעניין; היה הגוף המפעיל מוסמך להתחשב בעברו הפלילי של המתנדב, רשאית ועדת ההשגה להתחשב גם בהתאמת המתנדב לשירות על רקע עברו הפלילי.

<ענבר הרשקוביץ: "

<נעה בן שבת: יש לנו פה הוראה שנוגעת להשגה.

<נעה בן שבת: בהצעת חוק המקורית דובר על השגה רק לעניין הוצאה מהשירות.

<נעה בן שבת: ומוצע גם אם, אדוני, שתהיה ועדה של השגה, לא השגה בפני המנהל בלבד, אלא תהיה ועדה, גם המנהל נמצא שם, גם היועץ המשפטי לרשות, וגם עוד חבר מועצה בין נציגי הציבור במועצה.

<נעה בן שבת: והיא אמורה לשקול בשאלות האם אדם שהופסק שירותו או שהוא התקבל לשירות או לא התקבל לשירות או כל מיני טענות בנושא זה, אם הוא רואה את עצמו נפגע, הוא יוכל לפנות בהשגה.

<נעה בן שבת: יש עוד נושא שבו אנחנו מפנים לסעיף השגה, זה לגבי הכללה ברשימה של המשרתים בחוץ-לארץ.

<יואב ארבל: אם אפשר רק הערה קטנה.

אלי אלאלוף: כן.

<יואב ארבל: גם זה סעיף שנרצה להחיל על מתנדבי שירות לאומי האזרחי, החרדים, זה עוד סעיף.

<יואב ארבל: יש כמה סעיפים בחוק הזה שבחוק שם לא קיימים, ובזמנו כשחוקקנו אותו אמרנו שחלק מהסעיפים בחוק הזה, כמו המועצה וסעיפים אחרים - - -

אלי אלאלוף: בסמכות שלנו לדון בחוק שמאושר על-ידי ועדה אחרת?

<נעה בן שבת: יש לנו סמכות לתקן בתיקון עקיף אם אנחנו רוצים, במיוחד אם החוק הזה נועד להיות איזשהו חוק מסגרת קצת יותר רחב ושירות אזרחי בכלל, אז אנחנו יכולים לעשות את התיקונים העקיפים.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: עוד הערות?

אלי אלאלוף: כן, בבקשה, אדוני.

<אברהם ישעיהו: רציתי להבין, האם הכוונה היא שאפשר יהיה לתת הוראה גם לגוף המפעיל שתחייב אותו לקלוט מתנדבת גם אם הוא מסרב לקבל אותה?

<אברהם ישעיהו: כי זה לכאורה מה שעולה מהחוק.

<נעה בן שבת: למעשה בסופו של דבר כך עולה גם מסעיף קטן (ב).

<נעה בן שבת: נותנים לגוף המוכר ולגוף המפעיל שנוגעים להחלטה הזדמנות לטעון את טענותיהם, אבל בסופו של דבר המנהל נותן הנחיות בעקבות ההוראה הזאת.

<נעה בן שבת: אתה חושב שזה לא מספיק ברור מהנוסח?

<אברהם ישעיהו: לא.

<אברהם ישעיהו: אני אומר שזה מעלה שאלה עד כמה במסגרת חוק כזה גופים שפועלים במשפט הפרטי בעיקר, לחייב אותם לקלוט מישהו שהם חושבים שהוא לא מתאים להם.

אלי אלאלוף: מה זה לא מתאים להם?

<אברהם ישעיהו: לא מסוגלים להפעיל אותו.

אלי אלאלוף: אז בשביל מה אתם קיימים?

אלי אלאלוף: אתם אמורים לבצע הנחיה.

<אברהם ישעיהו: אני הגוף המפנה.

<אברהם ישעיהו: יש עמותה מסוימת שמבקשת - - -

אלי אלאלוף: מה?

אלי אלאלוף: היא עצמאית לגמרי?

אלי אלאלוף: היא לא קשורה לשום דבר?

אלי אלאלוף: היא לא מקבלת תמיכה?

אלי אלאלוף: לא מקבלת הנחיות?

אלי אלאלוף: אני לא מבין.

אלי אלאלוף: אני מכיר גוף שלא אציין את שמו שאומר למשרד הרווחה: אני אבחר מבין אלה שאתה שולח לי מי מתאים לי.

אלי אלאלוף: אז אל תתקיים.

אלי אלאלוף: אם אתה אמור לשרת ציבור מסוים שהמשרד קובע שהוא מתאים למקום הזה, והמקום הזה לא רוצה לקיים, הייתי מטיל עליו חרם מוחלט.

אלי אלאלוף: מה זה פה?

אלי אלאלוף: זאת תוכנית כבקשתך?

אלי אלאלוף: יש פה גופים, בשביל זה יש גופים מוסמכים והם בהיררכיה מסוימת, תקבל הנחיה, תבצע.

אלי אלאלוף: אתה לא תבצע, לא תקבל יותר שום דבר.

אלי אלאלוף: הייתי הולך בצורה מאוד חריפה, כי זה מה שמשאיר ילדים ברחוב.

אלי אלאלוף: אם אתם לא יודעים את זה.

אלי אלאלוף: יש הרבה גופים שאומרים: אני, זה לא מתאים לי, הוא עשה את זה ובצבע כזה ולא מתאים.

אלי אלאלוף: חברים, תתחילו – משמעת לא תזיק במדינה הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: סליחה, אדוני, אני אשמח לשאול שאלה.

שולי מועלם-רפאלי: יש בתוך העמותות – לפי מה שאתה אומר יש איזשהו גוף שמבקש ויש לו תקנים של שירות לאומי.

שולי מועלם-רפאלי: נניח מאיזושהי סיבה, לא סיבות לא ענייניות, מאיזושהי סיבה בן או בת לא מתאימים לגוף הזה, אתם יכולים למשוך אותו חזרה ולשלוח אותו למקום אחר שכן מתאים לו.

שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, אתם גוף העל.

<אברהם ישעיהו: זה נכון.

<אברהם ישעיהו: זה ברור.

<אברהם ישעיהו: אבל לפי החוק הזה, נניח שיש גוף עמותה שמממנת את התקן שלה, היא מחליטה שהיא רוצה להפעיל מתנדבת.

<אברהם ישעיהו: מה שעולה לכאורה מהחוק, ורק רציתי לראות שזה יהיה ברור, שאם זה עולה לדיון בוועדה, אז לכאורה היא אפילו לא יכולה להגיד: אני מוותרת על השירות הלאומי.

<אברהם ישעיהו: לוועדה יש סמכות להגיד לה: אל תפעילי את המתנדב.

אלי אלאלוף: יש לך פרטי בעמותה הזאת?

<אברהם ישעיהו: יש עמותות - - -

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: הוא אומר שהיא מממנת בעצמה.

אלי אלאלוף: לא, רגע.

אלי אלאלוף: מאיזה כסף אתה מממן?

<אברהם ישעיהו: אני לא מממן כלום.

<אברהם ישעיהו: אני מפנה.

<אברהם ישעיהו: "בת עמי" מפנה מתנדבים.

אלי אלאלוף: אבל הגוף הזה שמקבל, מאיזה כסף הוא מממן את הפיקוח?

<אברהם ישעיהו: יכול להיות שזה כסף ציבורי, אבל יכול להיות גם שזה כסף פרטי, למשל - - -

אלי אלאלוף: פרטי שנכנס כתרומה.

<אברהם ישעיהו: כן.

אלי אלאלוף: וכתרומה הוא כפוף לחוקים של הציבורי.

אלי אלאלוף: אני קצת מבין בתרומות.

<אברהם ישעיהו: אדוני, אני לא מתווכח, אני רק אומר שצריך להיות - - -

אלי אלאלוף: אין פה כסף פרטי.

<אברהם ישעיהו: צריך להיות ברור מהחוק שזאת המשמעות לזה.

אלי אלאלוף: תבינו, אין פה כסף פרטי.

אלי אלאלוף: המושגים שלכם צריכים להשתנות.

אלי אלאלוף: יותר מדי פעמים בדיון על השירות הלאומי: אני נתתי לו, ואני אמרתי לו – זה לא אני, זאת המערכת.

אלי אלאלוף: תתחילו להשתמש בטרמינולוגיה הולמת.

אלי אלאלוף: הגוף הזה יותר מדי עושה פרסונליזציה של המהלכים.

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אבל מקובל עלינו שיש מקומות שחלק – אני לא מתאימה לשרת בכל מקום, לכן אני מחזירה את זה לעמותה.

אלי אלאלוף: אז, הנה, יש ועדה.

<נעה בן שבת: לכן מעלים את זה לוועדה הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: בסדר גמור.

אלי אלאלוף: יש ועדה.

אלי אלאלוף: ואם הוועדה מחליטה, אז היא מחליטה.

אלי אלאלוף: תראו איזו אנדרלמוסיה אנחנו רוצים להכניס.

אלי אלאלוף: אם כל אחד יבוא, יקום לפי צבע הזה או אחר, אנחנו יודעים שהשירות הלאומי הוא היום בצבע מאוד מאוד מיוחד.

שולי מועלם-רפאלי: זה ברור.

אלי אלאלוף: גם לא נותנים לנו להעביר את האחריות.

אלי אלאלוף: אמרו לכם שכל יום נגיד שעל צבא הגנה לישראל יהיה אחראי שר אחר ולא שר הביטחון, אבל לא נותנים לנו.

אלי אלאלוף: אתם, משרד המשפטים, לא נותנים לנו לקבוע שהשירות הזה צריך להיות תמיד כפוף למשרד אחר ויחיד ללא שינוים.

מירב בן ארי: לא למשרד.

מירב בן ארי: למפלגה.

אלי אלאלוף: כן, זה המצב.

אלי אלאלוף: את צודקת.

אלי אלאלוף: אני לא אגיד את זה כי אני יושב-ראש הוועדה.

אלי אלאלוף: אבל כחבר שלך אני מזדהה אתך כפי שאת יודעת.

אלי אלאלוף: חבר'ה, יש גבול.

אלי אלאלוף: יש גבול.

אלי אלאלוף: זה נהיה לטיפונדיות מפלגתיות לא נעימות, והמבין יבין.

אלי אלאלוף: בבקשה, מישהו רוצה?

אלי אלאלוף: אם לא, נמשיך, בבקשה.

<ענבר הרשקוביץ: "(ב) לא תקבל ועדת ההשגה החלטה לפי סעיף קטן (א), אלא לאחר שנתנה למתנדב לגוף המוכר ולגוף המפעיל הנוגעים להחלטה, הזדמנות לטעון את טענותיהם.

<ענבר הרשקוביץ: (ג) השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף זה, ובכלל זה סייגים להפעלת סמכות ועדת ההשגה לפי סעיף קטן (א)".

<נעה בן שבת: הסייגים יכולים למשל, להגיד כל מיני הוראות בנושא הזה, איזה הוראות יכולה ועדת ההשגה לתת, ואיזה הוראות היא תהיה מוגבלת.

<ענבר הרשקוביץ: "(ד) בסעיף זה, "מתנדב לרבות מועמד לשירות לאומי או לשירות קהילתי" – סימן ד': ממונה על פניות הציבור – סעיף 26" - - -

<יואב ארבל: לגבי הסימן הזה גם דיברנו לפני כן עם - - -

אלי אלאלוף: אני מבקש, כל פעם אם אתה רוצה לדבר, א', תבקש אישור; ו-ב', תגיד את שמך.

<יואב ארבל: הסימן הזה בעצם בנוסחו הנוכחי הגיע אלינו אתמול בערב.

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: היו בו שינויים למרות שהם יחסית קלים.

<יואב ארבל: בסדר.

<יואב ארבל: יש פה כמה סוגיות.

אלי אלאלוף: מה למשל?

<דרור גרנית: לא הספקנו לקרוא אותו לעומק.

אלי אלאלוף: גם אתם לא קיבלתם אותו לפני כן?

<נעה בן שבת: כן.

שולי מועלם-רפאלי: אז נדון עליו בהמשך.

אלי אלאלוף: תתכוננו, נחזור אליו ביום ראשון.

<יואב ארבל: תודה רבה.

<ענבר הרשקוביץ: "סימן ב': סמכויות פיקוח – סעיף 27 – הסמכת מפקחים – (א) השר רשאי להסמיך מבין עובדי הרשות, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי חוק זה, כולן או חלקן, ובלבד שלא יוסמך מפקח, אלא אם כן התקיימו לגביו כל אלה: (1) הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת השר, לשמש כמפקח; (2) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר בהסכמת השר לביטחון הפנים; (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, ככל כפי שהורה השר.

<ענבר הרשקוביץ: "

מאיר כהן: היה אתמול שיעור במרוקאית.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד, פעם ראשונה עושים גם עוד משהו טוב, הכנסת, נפתח שיעור בערבית מרוקאית.

אלי אלאלוף: ואני לא הייתי.

שולי מועלם-רפאלי: ואין מה ללמד אותך, צדיק.

שולי מועלם-רפאלי: אתה פשוט כבר יודע.

מירב בן ארי: אתה מורה, לא?

אלי אלאלוף: ראיתם?

אלי אלאלוף: זאת כניסתו של חבר הכנסת מאיר כהן.

מירב בן ארי: כניסה מרשימה.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך, בבקשה.

<ענבר הרשקוביץ: "(ב) שמות המפקחים שהוסמכו לפי סעיף זה, יפורסמו ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 28 – סמכויות פיקוח – לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, לרבות לעניין אופי השירות ואיכותו, רשאי מפקח, לאחר שהזדהה – לדרוש מבעל תפקיד או עובד בגוף מוכר או בגוף מפעיל וממתנדב, למסור לו כל ידיעה או מסמך הדרושים לו לשם מילוי תפקידו.

<ענבר הרשקוביץ: בסעיף זה, "מסמך" לרבות פלט, כהגדרתו בחוק – המחשבים, התשנ"ה–1995.

<ענבר הרשקוביץ: להיכנס למשרדי כל גוף מוכר או גוף מפעיל ולמקומות שבהם יש לו יסוד סביר להניח שמשרתים מתנדבים, אולם אם המשרדים או המקומות האמורים משמשים למגורים, לא ייכנס אליהם המפקח אלא במועד סביר שתואם עם מנהל המקום, ובהעדר מנהל כאמור עם כל דיירי המקום, או על-פי צו של בית-משפט.

<ענבר הרשקוביץ: "

<נעה בן שבת: הם נדרשים להסכמה של כל הדיירים במקום?

<נעה בן שבת: או שאתם אומרים: כל הדיירים, יש דייר, הוא לא נמצא עכשיו בדירה, דיירת - - -

<יואב ארבל: אולי הדיירים הנוכחיים.

<יואב ארבל: אני לא יודע, אולי את מעלה סוגיה שבאמת כדאי לחשוב עליה.

<יואב ארבל: אולי הדיירים שנוכחים במקום.

אלי אלאלוף: כן, חבר.

<אורן נחמיה: אני רוצה רק להעיר בעניין של הפיקוח, שגם לנו כמשרד יש מפקחים, ולא רק לרשות.

<נעה בן שבת: אבל אתם לא קובעים את הסמכויות שלהם בחוק הזה, נכון?

<נעה בן שבת: יש לכם סמכויות שנתונות לכם מכוח החוק שלכם.

<אורן נחמיה: כן, אבל הן כפופות למה שהרשות - - -

אלי אלאלוף: למה צריך במשרד ביטחון פנים פיקוח?

<אורן נחמיה: יש לנו סדר גודל של בערך 2,000 משרתים שמשרתים במוסדות חינוך.

אלי אלאלוף: אבל תפקידם בפיקוח דומה למה - - -

שולי מועלם-רפאלי: הוא זהה.

<אורן נחמיה: אנחנו עושים פיקוח שהוא יותר פיקוח על התוכן שהמשרד בעצם מנחה את המתנדבים לבצע – כל תוכניות המניעה והפעילות.

<אורן נחמיה: זה פחות פיקוח של נוכחות, אם המשרת נמצא או לא נמצא.

<אורן נחמיה: גם את זה אנחנו עושים מתוך - - -

אלי אלאלוף: יש תיאום בין המערכות בנושא הפיקוח?

<נעה בן שבת: אבל אלו ההוראות לפי החוק הזה, זה רוצה להראות שיש שירות - - -

אלי אלאלוף: אבל בכלל ובעיקרון יש איזה תיאום ביניכם?

<יואב ארבל: אפשר בכמה מילים?

אלי אלאלוף: כן.

<יואב ארבל: יואב ארבל מהרשות לשירות לאומי אזרחי.

אלי אלאלוף: זה רק מקל על הפרוטוקול.

<יואב ארבל: אין לי שום בעיה לומר את השם שלי כמה פעמים, כמה שתרצה.

אלי אלאלוף: אנשי הפרוטוקול שלנו מחמיאים לנו כשאנחנו מסודרים, אז בואו נקבל מחמאות בזכות זה.

<יואב ארבל: נעזור לך לקבל מחמאות.

אלי אלאלוף: לא אני.

<יואב ארבל: כל גוף מפעיל שיש אצלו מתנדבים אחראי על המתנדבים, הרי יש לו את הפיקוח הפנימי שלו שנמצא, מגיע ועושה את העבודה כמו שצריך.

<יואב ארבל: הרי הם נמצאים בחצר שלו.

<יואב ארבל: זה רובד אחד.

<יואב ארבל: וגם המשרד לביטחון פנים כמו כל שאר הגופים המפעילים צריך שיהיה לו כאלה מפקחים.

<יואב ארבל: הסעיפים האלה מדברים על הרגולציה על סמכויות הפיקוח של הרשות.

<יואב ארבל: סמכויות פיקוח העל של הרשות לוודא שהוראות החוק הזה מתקיימות.

<יואב ארבל: אין ספק שגם אם המשרד לביטחון הפנים רואה שמשהו לא מתקיים, ודאי שהוא צריך לראות, להודיע, לדווח, אבל הסמכויות שנמצאות פה מיוחדות למפקחי הרשות מכוח החוק הזה.

שולי מועלם-רפאלי: אני מניחה שכמו למשרד לביטחון פנים גם למשרדים אחרים יש את המפקחים שלו.

שולי מועלם-רפאלי: לפחות אני יודעת את זה - - -

<ציפי נחשון גליק: אפשר?

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

אלי אלאלוף: גילוי נאות, יש לנו היכרות היסטורית.

<ציפי נחשון גליק: ארוכת שנים, נכון, אבל טובה.

<ציפי נחשון גליק: גם לנו יש פיקוח, כי יש שני מסלולים: יש את השירות הלאומי הרגיל ויש שירות לאומי לנערות במצוקה ונוער בסיכון.

<ציפי נחשון גליק: וגם עכשיו קיבלנו את הפיקוח על התקנים של עבריינים, והפיקוח שלנו מקצועי.

<ציפי נחשון גליק: קודם כול, לפקח באמת שבמסלול הזה נכנסת האוכלוסייה שמוגדרת כאוכלוסייה במצוקה, וגם על התהליכים המקצועיים.

אלי אלאלוף: אז יש לי רק בקשה.

אלי אלאלוף: לא נכלול את הפיקוחים השונים בחוק, אבל בהתייעצות שבהסכמה בראש של שולי, אנחנו מבקשים שתעשו עבודה מקבילה ותעשו הגדרה מדויקת יותר של התפקידים השונים של מערכות הפיקוח.

<ציפי נחשון גליק: וזה לא ייכלל בחוק?

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: הפיקוח שלכם לא צריך להיכלל בחוק הזה.

אלי אלאלוף: לא ייכלל בחוק.

שולי מועלם-רפאלי: הפיקוח שלכם הוא בעל משמעות אחרת.

<ציפי נחשון גליק: למה?

<יואב ארבל: הפרק שמדבר על הגופים המפעילים מתייחס אולי לתפקידים גם של הגופים המפעילים, נגיע לזה.

<ציפי נחשון גליק: זאת תהיה טעות, זה לא יחייב אותם.

<ציפי נחשון גליק: באיזו סמכות?

אלי אלאלוף: אבל אני שוב חוזר, זה יותר מתאים שתעשו עבודת מטה ביניכם לבין הגופים השונים, ותגדירו מי עושה פיקוח על מה.

אלי אלאלוף: כי בשביל מדריכה או רכזת יחידה קיבלתי את המפקח הזה – בסוף בשטח הבלבול מוחלט, אני יודע מהניסיוני הקודם.

אלי אלאלוף: רצה אדוני להעיר הערה?

<יעקב עמר: לגבי הסיפור של הרווחה, כל מה שקשור לאוכלוסיות המיוחדות – יש לנו תיאום מלא אתם ביחד בכל מה שקשור לנושא המקצועי ולמה שקשור למינהלתי.

אלי אלאלוף: תעשו איזה מערכת, איזה מסמך תיאום בין הפיקוחים השונים.

אלי אלאלוף: בבקשה, נמשיך.

<ענבר הרשקוביץ: "(3) להיכנס לכל דירת שירות כדי לבדוק את התאמת הדירה לכללים שנקבעו לגבי מגורי מתנדבים, וזאת בכפוף לקבלת הסכמתם של כל המתנדבים המתגוררים בדירה, במועד סביר שתואם עמם ובתיאום עם עובד הגוף המוכר או הגוף המפעיל המחזיק בדירה.

<ענבר הרשקוביץ: "

אלי אלאלוף: למה אנחנו מגדירים מראש "דירה"?

אלי אלאלוף: ואם זה יום אחד יהיו קומונות עם עשרה צעירים?

<נעה בן שבת: זה עדיין דירה, מקום מגורים.

אלי אלאלוף: אני מציע שמקום המגורים שלהם לא רק דירה, כי יש לי המלצה.

<נעה בן שבת: היא פשוט מכונה פה בחוק "דירת שירות", אבל אפשר יהיה להגדיר שזה לא חייב להיות - - -

אלי אלאלוף: אבל דירת שירות, או נקודה, או מקום מגורים שלהם.

<יואב ארבל: אנחנו מעוניינים שיהיה ברור שזאת דירה, שזה לא אוהל, שזאת דירה ממש.

אלי אלאלוף: אני לא מתחיל להעביר לאוהל.

אלי אלאלוף: יש לי איזו פנימייה שלצערי הפכה למחנה צבאי, אבסורד, ואני מת שזה יחזור לשירות הרווחה, ותקבלו שם פנינה שבפנינה ותהיו שכנים שלי בבית, זה נפלא, ושיגורו.

אלי אלאלוף: זאת לא דירה.

אלי אלאלוף: אז הנושא של מגורים גם חשוב.

אלי אלאלוף: לדעתי זה גם יוזיל את זה וזה יעשה אווירה אחרת.

מירב בן ארי: אבל לא פשוט לרשום: להיכנס לכל מקום מגורים של מתנדבים.

שולי מועלם-רפאלי: לכל דירת שירות, כי בהגדרות החוק יש את הצירוף "דירת שירות".

<נעה בן שבת: הצירוף של "דירת שירות" מופיע פה הרבה פעמים בחוק.

מירב בן ארי: כן, אבל אני אומרת: כל מקום מגורים.

<נעה בן שבת: אז אפשר אולי להגדיר אותה כמקום המגורים של השירותים, אבל שעומד בתנאים שנקבעו לעניין זה.

שולי מועלם-רפאלי: ברור.

<נעה בן שבת: הרי אמרנו שיידרשו תנאים לעניין זה.

<דרור גרנית: זה לא כל מקום מקורים.

<דרור גרנית: יש מתנדבים שאין להם דירת שירות, לצורך הדיון, הם שוכרים.

<נעה בן שבת: זה בסדר, דרור, יכולות להיות כל מיני אפשרויות, אבל אנחנו בהקשר - -

מירב בן ארי: לא יכנסו לדירה שהוא משכיר לבד.

<נעה בן שבת: - - שמדובר פה בחוק על דירת מגורים, נבהיר שהכוונה היא: לא חייב להיות דווקא דירה, יכולה להיות וילה, יכולה להיות - - -

מירב בן ארי: שהיא בפיקוח.

<דרור גרנית: היא לדירת שירות.

אלי אלאלוף: אני לא יודע, דירה של 24 מקומות לינה מפוארת, זאת דירה?

<ציפי נחשון גליק: זאת דירת מגורים.

שולי מועלם-רפאלי: דירת שירות.

אלי אלאלוף: זאת אולי דירה למישהו מיוחד, אבל לא בשירות הנפלא שלנו.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה, גברת.

<ארנה קוטלר: ברשותכם, אשמח אם הסדר של ההסכמה לעשות את הבקרה יהיה הפוך, כי הדירות או מקומות המגורים שייכים או לגופים המפעילים או לגופים המוכרים.

<ארנה קוטלר: המתנדבים הם אורחים שם.

<ארנה קוטלר: ולכן, ההסכמה בראש ובראשונה צריכה להיות שלנו.

<נעה בן שבת: אבל ברור לך שגם הפיקוח הוא עליכם בעצם.

<ארנה קוטלר: בוודאי.

<נעה בן שבת: לא בודקים את הבת אם סידרה את החדר בבוקר או לא.

<ארנה קוטלר: האחריות היא שלי.

<ארנה קוטלר: אני מברכת על הביקורת הזאת.

<ארנה קוטלר: אם הביקורת הזאת מותנית בהסכמת המתנדבות, הסיכוי שתתקיים ביקורת יורד.

<ארנה קוטלר: ולכן, מקובל עלי שנבקש את הסכמת המתנדבות, אני רק מבקשת את הסדר ההפוך, כי צריך לזכור אצל מי נמצאת האחריות ומה מטרת הביקורת.

שולי מועלם-רפאלי: למה היא הפכה את הסדר של המתנדבות?

<נעה בן שבת: כיוון שהמטרה של הפיקוח הזה הוא לבדוק שהעמותה, שהגוף המוכר נותן להם את התנאים הנדרשים, אז אם הכול ייעשה בהסכמה שלכם, יכול להיות שההסכמה לא תינתן וממילא יסוכל הפיקוח.

<נעה בן שבת: לכן, רק נדרש תיאום עם עובד הגוף המוכר.

מירב בן ארי: כן, תיאום, אבל למה צריך הסכמה?

מירב בן ארי: היא צודקת.

<נעה בן שבת: אין לי בעיה שזה יהיה תיאום, אבל מה שחשוב לי להגיד זה שצריך לזכור שאת הסכמת המתנדבים צריך לשים בפרופורציה.

מירב בן ארי: נכון.

אלי אלאלוף: לא, לא.

<דרור גרנית: לא, ממש לא.

<קריאות: - - -

שולי מועלם-רפאלי: זאת הפרופורציה, גברתי.

שולי מועלם-רפאלי: זאת הפרופורציה.

שולי מועלם-רפאלי: הפרופורציה היא שאנחנו רוצים לוודא את מה שאת רוצה שיקרה, שהם יקבלו את התנאים הכי טובים.

<ארנה קוטלר: בדיוק.

<ארנה קוטלר: אני מבקשת להבהיר את זה, כי בסוף חשוב שהחוק יהיה פרקטי.

<ארנה קוטלר: כמו שזה מנוסח כרגע, לתאם ולקבל הסכמה של שמונה או תשע בנות או בנים - -

מירב בן ארי: כן, של כל המתנדבים?

<ארנה קוטלר: - - לעשות בקרה בדירה, זה מסרבל את העניין.

<ארנה קוטלר: כל מה שאני אומרת זה, ש-א', אני מברכת על הבקרה הזו; ב', אני רוצה שזה יהיה בתוך החוק; ג', אני רק מבקשת שהמנגנון שמקבלים יהיה מנגנון פרקטי.

<ארנה קוטלר: זאת ההערה שלי.

<נעה בן שבת: אולי נגיד גם פה הנוכחים בדירה?

<יואב ארבל: כן.

מירב בן ארי: וגם למה "כל"?

מירב בן ארי: מה, עכשיו תבקשי מכל השמונה-תשע?

<נעה בן שבת: אז נגיד שהמתנדבים שמתגוררים בדירה הנוכחים במקום.

מירב בן ארי: כן, לא צריך את כל המתנדבים.

מירב בן ארי: ואם לא כולם גרים באותו זמן, אם הם לא נמצאים?

<ציפי נחשון גליק: כי אם יש אחד שמסרב זה מונע כניסה.

<ארנה קוטלר: אני רוצה לתת דוגמה.

<נעה בן שבת: ברור למה הרציונל.

<ארנה קוטלר: אתן לך דוגמה אמיתית מלפני שבוע.

<ארנה קוטלר: רכז הדירות של העמותה שלי עשה ביקורת לפני שבוע בדירה של תשעה בנים בירושלים – בנים לעילא ולעילא לתפארת מדינת ישראל – ומצא שם חגיגה, נרגילות, סמים, אלכוהול, וכן הלאה.

<ארנה קוטלר: אם באה בקרה חיצונית ורוצה לבוא לבקר בדירה הזו, אין סיכוי שהצעירים האלה ייתנו להם את הסכמתם ואת הרשאתם שהם יכנסו לביקורת.

מירב בן ארי: צודקת.

<ארנה קוטלר: וצריך לחשוב גם על האלמנטים האלה.

<ארנה קוטלר: אני לוקחת את הביקורת הזאת ככלי עזר בשבילי, לצד הביקורות הפנימיות שאני עושה.

<ארנה קוטלר: ולכן, אני מבקשת שרוח החוק תהיה גם ברוח המציאות שבתוכה אנחנו מתנהלים.

<יואב ארבל: אני מסכים.

<יואב ארבל: מנכ"לית עמותת "שלומית" ארנה קוטלר העלתה נקודה חשובה, ואני מציע לחשוב אולי להמיר את ההסכמה ביידוע, שהם יודעים שבא פיקוח, שלא מתנדב בודד אחד יוכל לסכל את כל הפיקוח על הדירה בגלל שיש לו סיבות משלו.

מירב בן ארי: נכון.

מירב בן ארי: ובכלל, אם הדירה - - -

אלי אלאלוף: אני חושב שההצעה של היועץ המשפטי מאוד הגיונית, הייתי מצטרף אליה.

אלי אלאלוף: אבל אני רוצה להגיד, חברים, הפיקוח או הביקורים במקומות האלה זאת שיטה – ללכת לקצה השירות וממנו להבין מה שקורה בראש השירות.

אלי אלאלוף: ולכן, לא הייתי מבקש כל הזמן מלמעלה לקבל אישור כי אז זה פשוט - - - ושתיים, מה זה פרופורציה?

אלי אלאלוף: הפרופורציה האמיתית זה הילד, זה הפוקוס, זה לא אתם.

אלי אלאלוף: אתם כמו כולנו, רק משרתים אותם.

אלי אלאלוף: זה מה שנגיד.

אלי אלאלוף: בבקשה, מיקי.

מיקי לוי: אני מקבל את הגישה שלך, כי בהודעה מראש יש איזושהי לקונה.

מיקי לוי: אתן דוגמה, ואם הושכרו דירות של בנות השירות לשבת חתן לכמה ימים ואני מודיע, אז ממילא יש הסדר.

אלי אלאלוף: כמה שבת חתן יש?

מיקי לוי: ואללה, מה, אתה רוצה מספרי טלפון?

שולי מועלם-רפאלי: לפי מיקי כל שבת מושכרות הדירות לשבת חתן, ברור שזה לא קורה, אבל - - -

מיקי לוי: תקבלי טלפון של מי ששכר את זה בקריית-משה, והבנות הוצאו החוצה, ומירב יודעת על בנות בתל-אביב שישנו בחוף הים.

מיקי לוי: את רוצה לטמון את הראש בחול, זה בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: חס וחלילה, אני האחרונה שטומנת את הראש בחול, רק לא הייתי חוזרת לזה כל הזמן.

מיקי לוי: לכן אני מקבל את מה שיושב-הראש אמר, זה עושה הרבה שכל מלמטה למעלה.

שולי מועלם-רפאלי: זה מה שכתוב פה.

שולי מועלם-רפאלי: זה מה שכתוב בחוק.

<קריאות: - - -

מירב בן ארי: מה אם הם עושים בלגן בדירה, אז מה?

מירב בן ארי: תבקש מהם שוב, זה גם בעייתי.

<נעה בן שבת: אני רק רוצה לבקש לבדוק, בכל זאת זה מקום שמשמש למגורים, זה גם בעייתי.

מירב בן ארי: לא, אני לא אומרת, שני הצדדים בעייתיים.

שולי מועלם-רפאלי: הצד השני הוא לא פחות בעייתי, כמו שהציגה ארנה לפני רגע.

<דרור גרנית: אדוני, אני פשוט מבקש.

אלי אלאלוף: אם תצליח תקבל פרס נובל.

<קריאות: - - -

<דרור גרנית: אם יותר לי, ברשות יושב-ראש הוועדה.

<דרור גרנית: אני רוצה רגע להזכיר מה היה הרעיון מאחורי הסעיף הזה, ומה להבנתי לו לא היה פה כל הסעיף הזה.

<דרור גרנית: הרעיון מאחורי הסעיף הזה הוא לאפשר פיקוח ובקרה על שני שחקנים במערכת: הגופים המוכרים שצריכים לספק את דירת השירות ו / או הגופים המפעילים שלפעמים הם גם אלה שמספקים את דירת השירות.

<דרור גרנית: מה שהוא לא נועד לעשות זה לתת סמכויות שיטור ביחס למתנדבים.

<דרור גרנית: הווה אומר, לדוגמה, נניח שמתנדב פלוני מחזיק בדירה סמים כאלה או אחרים, המפקח הזה לא שם בתור שוטר עליו, ביחס למתנדב הפרט.

<דרור גרנית: לזה יש סמכויות של המשטרה שעומדות להם בנפרד ללא שום קשר לחקיקה הזאת.

<דרור גרנית: המפקח הזה נועד לוודא שהגוף המוכר והגוף המפעיל מספקים את התנאים שבהם הם מחויבים.

<דרור גרנית: זה דבר ראשון שצריך להגיד.

<דרור גרנית: והדבר השני שצריך להגיד זה שאלה של פרטיות שנגזרת מהעובדה שמדובר במקומות מגורים.

<דרור גרנית: בכל הכבוד – ופה אני קצת מתקשה להסכים עם העמדה שהציגה מנכ"לית "שלומית" – כאשר אנחנו מדברים על כניסה למקום מגורים, האינטרס שאנחנו כמחויבים לשמור עליו הוא בראש ובראשונה הוא אינטרס הפרטיות של מי שגר בדירה.

<דרור גרנית: הסמכויות של בעל הדירה מכוח הקניין שלו עומדות לו כשלעצמו, וזה בנפרד לצורך הדיון עם הבקר דירות שמחזיקה העמותה, אבל המדינה קודם כול צריכה לשמור על זכות לפרטיות שהיא זכות חוקתית.

<דרור גרנית: ולכן, זה חוזר ומחזיר אותי לנקודה הראשונה שהעליתי, אלה לא סמכויות שיטור.

<דרור גרנית: אנחנו לא שם כדי לתפוס את המתנדב שמשתמש בסמים בשעות הפנאי, זאת לא המטרה.

אלי אלאלוף: לאור הנימוקים, בלי שפיטה מצדי חס ושלום, אני האחרון שינסה לשפוט, היועצת המשפטית שלנו תנסה להביא ניסוח מעובד יותר ליום ראשון הבא, בסדר?

<נעה בן שבת: כן.

מיקי לוי: אני מבקש לשאול את הרשות אם יש מפתח לכמה מפקחים, איך זה עובד, אם תוכלו להסביר לנו.

<מוטי אלמליח: כן.

<מוטי אלמליח: יש תקינה.

אלי אלאלוף: אתם רואים את הקשר בין פיקוח לתקציב?

אלי אלאלוף: תתנהג יפה, יהיה תקציב.

אלי אלאלוף: לא, לא.

שולי מועלם-רפאלי: ציבורי, יש לומר.

<מוטי אלמליח: בכל דירה יש מפרט, סל סטנדרטים של שירותים שמוגדר מה צריך להיות בדירה, כמה בנות צריכות להיות בדירה, מה צריך להיות הגודל של הדירה פחות או יותר, והדברים האלה נבדקים.

<מוטי אלמליח: כמו שדרור אמר, הבקר שאמור להגיע לדירה בודק את מפרט השירותים.

מיקי לוי: מוטי, לא שאלתי את זה.

מיקי לוי: בבקשה.

אלי אלאלוף: כמה מפקחים יש על כמה?

מיקי לוי: כמה מפקחים על כמה דירות?

מיקי לוי: יש מפתח?

<מוטי אלמליח: יש מפתח של איש אחזקה לכמה דירות.

אלי אלאלוף: אנחנו בשאלה על פיקוח.

<מוטי אלמליח: לגבי מפקחים, אין הגדרה של כמה מפקחים על דירות.

<מוטי אלמליח: יש לנו בסך הכול 800 דירות שירות, ויש לנו חברת בקרה שהרשות מעסיקה ב-outsourcing.

<מוטי אלמליח: יש לנו שם עשרה בקרים או 11 בקרים, שחלק מהבקרים עושים גם בקרה בדירות השירות.

<נעה בן שבת: אבל ברגע שתעבור החקיקה לא יהיו בקרים, צריכות להיות סמכויות פיקוח לפי החוק שיפעלו על-ידי עובדי הרשות.

<מוטי אלמליח: יש לנו גם מפקחים, אבל אנחנו נעזרים בבקרים לביצוע הרישום בשטח והבקרה בשטח.

אלי אלאלוף: זה בעיקר בקרה טכנית.

<מוטי אלמליח: כן, בקרה טכנית.

שולי מועלם-רפאלי: טכנית, על מבנה הדירה וכו'?

אלי אלאלוף: כמה מפקחים יש ברשות?

<מוטי אלמליח: יש לנו שישה מפקחים ברשות ועוד כעשרה.

אלי אלאלוף: זה לא תפקידם לפקח על הדירות בעצמם.

<מוטי אלמליח: לפקח על הדירות, לפקח על השירות.

מאיר כהן: מה ההבדל בין מפקח לבקר?

מאיר כהן: תסביר לנו.

<מוטי אלמליח: למפקח יש סמכויות סטטוטוריות.

<מוטי אלמליח: בקר, תפקידו ללכת לשטח - - -

שולי מועלם-רפאלי: רק להציג נתונים בעצם.

<מוטי אלמליח: למצוא ממצאים, לרשום, לראיין את הבנות, לראיין את הגוף המפעיל.

מאיר כהן: זה קבלן שמחזיק שישה בקרים והוא הולך ורואה את הדברים.

<מוטי אלמליח: רואה את הדברים, רושם, מעביר לנו, אנחנו שולחים לדוחות, מקבלים חזרה.

מאיר כהן: עד כמה עובד קשה המפקח שהוא לא יכול לעשות את זה?

<מוטי אלמליח: יש לנו 18,000 מתנדבים, יש לנו כ-10,000 מקומות שירות.

<מוטי אלמליח: שישה מפקחים לא יכולים להגיע לכל המקומות, לכן אנחנו נעזרים בבקרה.

<נעה בן שבת: לא תהיה הגדלה של כוח-האדם?

<מוטי אלמליח: הייתי שמח אם כולם היו, אבל כמו שאתה מכיר בתור שר הרווחה כדי לקבל תקנים של פיקוח –לא נותנים תקנים של פיקוח, נותנים לך outsourcing ועם זה אתה - - -

מאיר כהן: כמה בקרים יש לכם?

<מוטי אלמליח: יש לנו 11 בקרים ב- .

<מוטי אלמליח: outsourcing

מאיר כהן: נניח, אם תחבר את כל השכר, זה יוסיף לך ארבעה מפקחים?

מאיר כהן: אם במקום 11 בקרים יהיו ארבעה מפקחים טובים?

<מוטי אלמליח: אם יוסיפו לי ארבעה במקום ה-11?

<מוטי אלמליח: זאת שאלה טובה.

מאיר כהן: תעשה את זה.

אלי אלאלוף: תנצל, מאיר, איש האוצר יצא.

<מוטי אלמליח: אתה מסבך אותי.

מאיר כהן: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, יש בעיה גדולה עם כל הבקרים האלה שב- outsourcing ומי מול משרד הרווחה לא מצולק – כל הבקרים האלה שהולכים לבתי אבות ולבתי קשישים זאת ברכה לבטלה.

<מוטי אלמליח: אצלנו זה לא.

מאיר כהן: עדיף ארבעה מפקחים טובים שעובדים, אחראים, מאשר חצאי משרות של סטודנטים שבגללם במשך שנים קשישים קיבלו היתר - - - , תאמין לי.

<מוטי אלמליח: הצבנו סטנדרטים טיפה יותר גבוהים מבקרים שהם סטודנטים.

<מוטי אלמליח: הבקרים מסתובבים עם רכב צמוד, במדינה - - -

מאיר כהן: זה אחלה סטנדרט.

<מוטי אלמליח: רכב צמוד ומגיעים לכל מקום, יש להם הגדרה לכל המקומות - - -

אלי אלאלוף: אתה לא יכול להעביר קצת לפיקוח על הבנייה?

<מוטי אלמליח: אנחנו לא מממנים את מה שנקרא "הדלת המסתובבת בשירות המדינה", אלא הבקרים מקבלים פר שירות, פר בקרה, לא פר בקר, מה שהיה בעבר.

<מוטי אלמליח: אני מכיר במשרד הרווחה את מה שהיה.

מאיר כהן: זה טוב.

מאיר כהן: מה שאמרת מצוין.

<מוטי אלמליח: בגלל זה שינינו.

<מוטי אלמליח: חמש שנים פעלנו פר בקר.

<מוטי אלמליח: בקר היה עושה, לא עושה.

<מוטי אלמליח: היום אנחנו פועלים פר בקרה, והוא מחויב להגיע לפחות חמש מקומות ביום, לדווח לנו, יש לנו מנהל לפרויקט.

מאיר כהן: זה נשמע טוב.

שולי מועלם-רפאלי: יופי.

<מוטי אלמליח: זה עובד לא רע.

אלי אלאלוף: אפשר להמשיך, בבקשה?

אלי אלאלוף: כמעט הוספנו לך תקציב.

<נעה בן שבת: לא תהיה שום הגדלת תקציב עם העברת החוק?

<נעה בן שבת: אותו שכר של כוח-אדם?

שולי מועלם-רפאלי: שר הרווחה בדימוס הציע להוסיף להם עשרה תקנים של מפקחים, הוא אמר שבאוצר ישמחו בכך.

<קריאה: מתקציב משרד הרווחה?

שולי מועלם-רפאלי: לשעבר.

אלי אלאלוף: על יתרות העבר.

שולי מועלם-רפאלי: ויש.

אלי אלאלוף: נכון שנשארו לך קצת?

מאיר כהן: כן, יש לי.

<מוטי אלמליח: המפקחים זה תקנים של משרד הרווחה לשעבר.

מאיר כהן: תשמע, הבנתי שהיו דיווחים כוזבים למשרד הרווחה אז תתקנו את זה עכשיו, תיקחו מהעמותות.

שולי מועלם-רפאלי: טוב שבאת.

מאיר כהן: אני שותק.

<מוטי אלמליח: זה עלה פה לדיון בחוק.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

<ענבר הרשקוביץ: "סעיף 28 – (ב) – לא יימסר מידע לפי סעיף זה אם מסירתו אסורה לפי כל דין.

<ענבר הרשקוביץ: (ג) מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שני אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; (2) יש בידו תעודה החתומה בידי המנהל, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על-פי דרישה.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 29 – תחולת סמכויות הפיקוח על המדינה – (א) מפקח רשאי להפעיל את סמכויותיו לפי חוק זה, כלפי המדינה ומוסדותיה.

<ענבר הרשקוביץ: (ב) השר, בהסכמת השר הממונה, יורה בנוהל על תנאים לשימוש בסמכויות לפי סעיף 30 כלפי מערכת הביטחון, בשים לב לטעמים של ביטחון המדינה, שלום הציבור וביטחונו; השר, בהסכמת השר הממונה, יורה על נוהל ראשון לפי סעיף קטן זה, בתוך 180 ימים מיום תחילתו של חוק זה.

<ענבר הרשקוביץ: "

שולי מועלם-רפאלי: אני מודה שלמרות שיש לי תואר שני בתעשייה וניהול ואני נחשבת אישה שיודעת גם לקרוא וגם לכתוב, לא הבנתי את הסעיף הזה.

<יואב ארבל: מדובר על סעיף סטנדרטי שנמצא בעוד חוקים אחרים, שמדבר על הפעלת פיקוח כלפי גופי ביטחון.

שולי מועלם-רפאלי: הבנתי.

<יואב ארבל: גופי ביטחון לא רוצים שכל מפקח יכנס אליהם, אולי רוצים שהוא יעבור איזה סיווג, בשביל לאפשר את הפיקוח גם לגופי הביטחון.

שולי מועלם-רפאלי: אוקיי.

<ניר ויינר: רק יש טעות, זה צריך להיות סעיף 28 ולא 30.

אלי אלאלוף: זה ברור עכשיו?

אלי אלאלוף: זה מתאים לתואר שלך, גברתי?

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: זה כתוב ככה.

אלי אלאלוף: תמיד אמרתי שלאימהות של משפחות גדולות מגיע תואר תעשייה וניהול.

שולי מועלם-רפאלי: תואר משל עצמו.

שולי מועלם-רפאלי: שבעה ילדים זה נחשב משפחה גדולה?

שולי מועלם-רפאלי: יש.

אלי אלאלוף: זה פחות מאמי, אבל זה יפה מאוד.

<ענבר הרשקוביץ: "הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם על שינוי של הנוהל האמור באותו סעיף קטן.

<ענבר הרשקוביץ: (ד) מפקח לא יעשה שימוש בסמכויותיו לפי סעיף 28 כלפי מערכת הביטחון, אלא לאחר שעבר התאמה ביטחונית כמשמעותה בסעיף 15 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב–2002.

<ענבר הרשקוביץ: (ה) בסעיף זה – "מערכת הביטחון" כל אחד מאלה: – (1) משרד הביטחון ויחידות הסמך שלו; (2) יחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה; (3) משטרת ישראל ושירות בתי-הסוהר; (4) הרשות להגנה על עדים; "השר הממונה" כמפורט להלן, לפי העניין: – (1) לעניין הגופים המנויים בפסקה (1) להגדרה "מערכת הביטחון" שר הביטחון; – (2) לעניין הגופים המנויים בפסקה (2) להגדרה "מערכת הביטחון" ראש הממשלה; – (3) לעניין הגופים המנויים בפסקאות (3) ו- (4) להגדרה "מערכת הביטחון" השר לביטחון הפנים.

<ענבר הרשקוביץ: "

מירב בן ארי: אדוני, אני רוצה להזכיר לך שפעם שעברה ביקשתי לדעת האם משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים לוקחים אליהם את אותם נערים, נערות בסיכון וגם צרכים מיוחדים, זוכר שדיברנו על זה וביקשתי מהם תשובה?

אלי אלאלוף: כן, אז בואו נשאל, יש לנו פה הזדמנות.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לדעת.

אלי אלאלוף: כן, גברת.

<אפרת שפרוט: אני פשוט מנצלת את זה שמירב העלית את העניין של הצעירים בסיכון גם לשאול איפה נמצא - - -

<נעה בן שבת: הודענו שאנחנו דנים עכשיו מפרק ד' ואילך, ולנושא של צעירים בסיכון וייצוג הולם נחזור ביום ראשון.

<אפרת שפרוט: נחזור אליו?

מירב בן ארי: זה לא משנה, בגלל שבאמת משרד הביטחון ביקש כאן לדעת, ואם כאן יורשה - - -

<נעה בן שבת: שאלות מותר לשאול, אבל פשוט הודענו לאנשים גם לשאלות ששאלו אותנו שלא נדון בזה היום.

אלי אלאלוף: על הסעיף נדון בנפרד, אבל את רוצה להעביר לנו אינפורמציה?

<אפרת שפרוט: רק רציתי לשאול אם הדיון על הצעירים בסיכון יהיה ביום ראשון.

<אפרת שפרוט: נעה, לא שמעתי מה אמרת.

אלי אלאלוף: יהיה דיון על זה בהמשך.

מירב בן ארי: רק שאלת אינפורמציה כללית – האם הם לוקחים?

מירב בן ארי: זאת שאלה פשוטה.

שולי מועלם-רפאלי: זאת לא שאלה פשוטה בכלל.

אלי אלאלוף: מי יכול לענות לשאלה?

אלי אלאלוף: כן, אדוני, בבקשה.

<בן ציון: אצלנו מקבלים.

<בן ציון: אני יכול גם לבדוק לכם כמה.

<בן ציון: אני יודע שגם במשטרת ישראל מקבלים.

<בן ציון: אז זה לעניין המשרד לביטחון.

<בן ציון: משרד הביטחון זה לא אנחנו.

שולי מועלם-רפאלי: אין פה נציג של משרד הביטחון.

מירב בן ארי: משרד הביטחון בא לפה?

אלי אלאלוף: יש פה נציג של משרד הביטחון.

<קריאה: לא, זה צבא.

שולי מועלם-רפאלי: לא, הוא מצה"ל.

אלי אלאלוף: לא ידעתי שזה שייך למשרד הביטחון.

<אוריאנה אלמסי: אפשר לשאול את עמותת "בת עמי"?

אלי אלאלוף: אז אפשר לבקש מנציג משרד הביטחון להשתתף בדיון?

שולי מועלם-רפאלי: "בת עמי", אתם רוצים לענות על זה או שעדיף המפעילים?

מירב בן ארי: כן.

<אברהם ישעיהו: אני לא בקיא בפרטים.

אלי אלאלוף: אז נבקש בדיון הבא שמשרד הביטחון - - -

מירב בן ארי: אם אי-פעם יבוא לפה נציג של משרד הביטחון נוכל לשאול אותו.

מירב בן ארי: כי לבוא ולאשר - - -

אלי אלאלוף: נדאג שיהיה נציג ביום ראשון.

מירב בן ארי: כל כך הרבה תקנים של שירות לאומי זה כן, אבל צריכים - - -

אלי אלאלוף: והמשטרה ושירות בתי-הסוהר, אם אתם יכולים לבוא עם נתונים זה יהיה טוב.

אלי אלאלוף: לברך שאתם עושים את זה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<נעה בן שבת: אני רק רוצה להעיר שהנושא הזה של נוהל, בסדר, אפשר יהיה לקבוע תנאים בנוהל שיסייגו את הסמכויות של המפקח.

<נעה בן שבת: אם כי אני קצת תוהה מדוע בעצם אנחנו צריכים את זה כשמדובר בסך הכול בשירות לאומי.

<נעה בן שבת: צריך לראות את תנאי השירות של המתנדבת, צריך לראות מה היא עושה.

<נעה בן שבת: כיוון שהיא לא אמורה לעשות תפקידים של עובד בגוף אז אנחנו לא מצפים שהיא תהיה במקום עובד של מוסד כזה, אז אני לא יודעת מדוע רמת החשאיות והדברים.

<נעה בן שבת: אם כי, בסדר, שייקבעו תנאים בנוהל.

אלי אלאלוף: למה זה חשאי?

אלי אלאלוף: עוד לא שמעתי, לא הבנתי את המושג חשאיות.

<נעה בן שבת: יש פה דרישות לנוהל להפעלת הסמכויות.

<נעה בן שבת: אני לא יודעת בדיוק מה התנאים כי לא אומרים לנו.

אלי אלאלוף: בעיקרון אני לא אוהב את המילה חשאיות, חוץ מאשר לגופים מסוימים.

אלי אלאלוף: אבל לגופים אזרחיים אין שום סיבה לחשאיות.

אלי אלאלוף: זה צריך להיות שקוף לגמרי.

<נעה בן שבת: מדובר פה רק במערכת הביטחון.

<מוטי אלמליח: בגופים ביטחוניים מדובר בחשאיות.

אלי אלאלוף: אם זה ביטחון, אנחנו נתמודד בסעיף אחר.

<נעה בן שבת: בסעיף הזה, בסעיף שלנו.

אלי אלאלוף: בישיבה אחרת בחוק אחר.

אלי אלאלוף: זה שמשרד הביטחון לא מעביר אינפורמציה מספקת על כל מיני תחומים, עם זה נתמודד בסעיף אחר.

אלי אלאלוף: כרגע לא נוכל.

אלי אלאלוף: ננסה להתקדם, ברשותכם.

<ענבר הרשקוביץ: סימן ג': תקציב הרשות ועסקאות הרשות – סעיף 30 – תקציב הרשות – תקציב הרשות ייקבע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב המשרד בחוק התקציב השנתי - - -

אלי אלאלוף: עוד פעם איש הכספים יצא.

מירב בן ארי: שומע תקציב, הוא יוצא.

אלי אלאלוף: הוא יודע לזהות את הרגעים.

מירב בן ארי: את המוקשים.

<קריאה: בשביל זה הוא שם.

<ענבר הרשקוביץ: "ואולם לעניין חוק יסודות התקציב יראו את המנהל כאילו הוא הממונה על סעיף תקציב לגבי אותו תחום פעולה; לעניין זה, "תחום פעולה" ו"סעיף תקציב" - - -

אלי אלאלוף: הוא לא יצא, הוא מסתתר שם.

אלי אלאלוף: האוזניים פתוחות גם מצד שמאל.

מירב בן ארי: מזל.

<ענבר הרשקוביץ: "לעניין זה, "תחום פעולה" ו"סעיף תקציב" כהגדרתם בחוק התקציב השנתי כמשמעותו בחוק יסודות התקציב.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 31 – עסקאות הרשות" - - -

<אורי שיינין: רגע, רגע.

אלי אלאלוף: רגע, תן לגמור את זה.

אלי אלאלוף: עכשיו כשהערנו אותך.

<אורי שיינין: יש פה תיקון קטן שפשוט יש לו משמעות שאני חושב שהוועדה לא בהכרח שמה את לבה אליו.

<אורי שיינין: סעיף 30 תוקן על-ידי הוועדה במקום "בתחום פעולה נפרד במסגרת תקציב המשרד", זה שונה ל"תחום פעולה נפרד בסעיף תקציב המשרד".

<אורי שיינין: המשמעות של זה תהיה שכל פעם שהרשות עוברת ממשרד למשרד, כמו שהורגלנו בשנים האחרונות, יצטרכו ממש להעתיק את כל הסעיפים התקציביים שלה מתקציב משרד המדע למשרד ראש הממשלה, למשרד הכלכלה, למשרד החקלאות – הדבר הזה יכול לשתק את הפעילות של הרשות לחודשים רבים.

<אורי שיינין: וזאת פעילות טכנית לחלוטין.

<אורי שיינין: מה שאנחנו מבקשים זה שיהיה כתוב: במסגרת תקציב המשרד, ואז אתה יכול להשאיר את זה באותו סעיף רק שזה במסגרת - - -

<מוטי אלמליח: ככה זה גם מתקיים היום.

<אורי שיינין: היום לצורך העניין התקציב של הרשות נמצא במסגרת סעיף 36, שזה משרד הכלכלה באופן כללי עקרוני, אבל הוא כפוף לחלוטין למשרד החקלאות.

<אורי שיינין: זאת אומרת, חשבותית והכול זה משרד החקלאות, ומשרד הכלכלה לא רואה בכלל שיש שם כסף.

<אורי שיינין: זה תיקון קל.

<אורי שיינין: לכן, עדיף להשאיר את המסגרת ולהוסיף פה את התיקון.

<נעה בן שבת: למרות שזה בעצם סממן של אותה בעיה.

<נעה בן שבת: הבעיה היא התנועה בין המשרדים.

מאיר כהן: רצוי.

מאיר כהן: כי בבית היהודי יש סבב של שרים.

שולי מועלם-רפאלי: חבל לדפוק את התקציב, נעה, אם לא - - -

<אורי שיינין: כל עוד אנחנו לא מטפלים בבעיה עצמה, כמו שהוועדה קוראת לה, אז לפחות לא ניצור עוד בעיה, לפחות נקטין את הממדים שלה.

אלי אלאלוף: היות שזה באמת טכני.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה, היות שפעם שעברה נדחיתי על-ידי משרד המשפטים על האפשרות, חברי חברי הכנסת, אם כבר נעשה שינוי מהותי בשירות הלאומי, זה שנקבע שיש משרד קבוע לזה.

מאיר כהן: בסדר.

מאיר כהן: הגיע הזמן.

מיקי לוי: זאת הייתה הבקשה שלי.

אלי אלאלוף: אני חושב ששירות לאומי שמותנה בהרכב קואליציוני זה נראה לי מוזר מאוד.

אלי אלאלוף: אז יש לי בקשה, היות שההתנגדות הייתה של משרד המשפטים.

<דרור גרנית: חלילה, לא הייתה התנגדות, ברשות אדוני, אני רק אבהיר.

מיקי לוי: נכון, לא הייתה התנגדות.

<דרור גרנית: אנחנו לא התנגדנו.

מיקי לוי: הוא נתן חוות דעת שאין התנגדות.

שולי מועלם-רפאלי: הוא רק אמר שאין לזה משמעות.

<דרור גרנית: אמרנו שם אמירה משפטנית – אין מניעה משפטית להבנות את זה כך או כך.

מיקי לוי: נכון.

<דרור גרנית: וכצעד שני שהבאנו את זה ישר לממשלה שתביע עמדתה פעם נוספת אם היא רוצה לקבוע את זה לא בפורמט המתנייד, אלא בפורמט הקבוע.

<דרור גרנית: ועמדת הממשלה הייתה שהיא רוצה להישאר בפורמט המתנייד.

מאיר כהן: אני מציע, אדוני היושב-ראש, היות שזה – סליחה שאני אומר את זה – חלק מהסכם קואליציוני אז צריך להיות – אם אכן נגלה אומץ כזה כמו שאתה אומר אני אנשק את ראשך.

מאיר כהן: אני מאוד מקווה.

מאיר כהן: באמת, אני מקווה שאם תהיה הסתייגות כזאת - - -

אלי אלאלוף: אז יש לי הצעה קונקרטית.

אלי אלאלוף: היות שזה באמת חוזר ככה בחלומותי הלא נעימים לפעמים, אני מבקש שנקיים דיון לא ביום ראשון הבא, והלשכה המשפטית תכין לנו הצעה.

אלי אלאלוף: אנחנו גם לא ניישם - - -

מאיר כהן: משרד החינוך.

מיקי לוי: אלה שרוצים, תאמין לי, לא אכפת לי.

אלי אלאלוף: רגע, בואו לא נפתח את הדיון, נפתח אותו בהמשך.

אלי אלאלוף: אני גם ממליץ מראש שהיישום לא יהיה כל עוד שההסכם הקואליציוני הנוכחי פועל, לא ניגע בזה.

מיקי לוי: מקובל.

מיקי לוי: צודק.

אלי אלאלוף: אבל נמליץ להביא לחוק את עמדתנו, כי כמה שאני עובר את כל חברי הכנסת, ולא חשוב הסיעות, ובאמת, מותר לי לציין שם אחד, לפחות שולי מועלם, כי הגישה הממלכתית שלה ידועה, הייתי רוצה שנדון בנושא הזה ונקבע עמדה סופית וברורה בנושא הזה לכאן או לכאן.

אלי אלאלוף: אבל שיהיה דיון מהותי בעניין.

אלי אלאלוף: וברשותכם, נעשה אותו לא בדיון הקרוב, אלא בדיון לאחר מכן, וכל המשרדים וכל המקושרים לשר זה או אחר, בלי חס וחלילה לנקוט עמדה, שיביאו את זה בסוף לדיון שיהיה בוועדה.

אלי אלאלוף: הוועדה תחליט לפי מצפונה איך לבחור את הדרך.

<דרור גרנית: ובלבד שאחזור רק על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: הגברת ראשונה.

<דרור גרנית: סליחה.

<אוריאנה אלמסי: בנושא התקציב, רק רציתי להבהיר שצריך להבחין בין תקציב של הרשות עצמה שלזה הסעיף מתייחס, שזה גם כולל מימון מטה, מימון תקנים של חרדים, ערבים ומתנדבים מהאוכלוסיות המיוחדות; ויש חלק נרחב – שאם אני לא טועה, שם החלק הארי של התקציב – זה תקציב של הפעלת המתנדבים, שהגורמים המממנים הם הגופים המוכרים, העמותות, ובעיקר מקומות השירות.

<אוריאנה אלמסי: אז לגבי תקציב, זה החלק הראשון של הרשות.

<שר-שלום ג'רבי: לא, את מתבלבלת לגמרי.

<אוריאנה אלמסי: הגופים המפעילים, בסדר.

<אוריאנה אלמסי: אבל התקציב שאנחנו מדברים עליו זה התקציב של הרשות שזה לא הפעלת המתנדבים, ששם החלק הארי של התקציב.

<נעה בן שבת: יש בחלק של הפעלת מתנדבים לגבי האוכלוסיות המיוחדות.

<אוריאנה אלמסי: כשאנחנו פנינו למשרדי הממשלה להבין מה התקציב שהם מקצים נגיד להפעלת מתנדבים, זה מידע שהיה קשה לדלות אותו.

אלי אלאלוף: בבקשה, נציג משרד המשפטים.

<דרור גרנית: רק לעניין הנושא הקודם של המשרד.

<דרור גרנית: שמענו ונעביר הלאה את בקשתו של אדוני.

<דרור גרנית: רק אזכיר את מה שאמרתי גם בישיבות הקודמות, שבכל מקרה כל קביעה שלא נקבע, גם אם נקבע משרד ספציפי, היא כפופה לחוק-יסוד: הממשלה, סעיף 31 כמדומני, שמאפשר לממשלה באישור הכנסת להעביר מהאחריות.

מיקי לוי: זה בסדר.

מיקי לוי: אם הוועדה תקבע משרד x, רשאית הממשלה אחר כך בהצבעה בכנסת, ושתנצח, להחליט, אין בעיה.

מיקי לוי: אין בעיה.

<קריאות: - - -

מיקי לוי: יהיו לזה הדים ציבוריים אחר כך.

מיקי לוי: ושלא יגדלו חסה בשטחים כמו שאמרתי.

אלי אלאלוף: מה רע בחסה?

מיקי לוי: אחלה ירק, אדוני.

מירב בן ארי: זה כמו פתגם.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם, ברשותכם.

אלי אלאלוף: בואו ננסה להתרכז.

אלי אלאלוף: כן, גברת.

<אפרת שפרוט: אני רוצה להגיד ולחזק אותך, כי אני לא חברת כנסת ואין לי אינטרס לאף אחד, ואני מחוץ לכל העניינים הקואליציוניים, ולכן אני אומרת כאזרחית המדינה שעד שהדבר הזה לא יקרה, כל הסעיפים הקטנים האלה לא יעזרו לשום דבר במעמד של שירות לאומי אזרחי בישראל, עד שלא נבין שזה מקום מקצועי ומסודר ולא נודד פוליטית.

<אפרת שפרוט: אני חושבת שזאת הזדמנות לשפר את המעמד של כל המפעל האדיר והעצום הזה שהולך ומשתפר, והוא יקבל מעמד אמיתי.

<אפרת שפרוט: כאזרחית במדינה אני אומרת את זה, בלי קשר לתפקיד – אני מנכ"לית קרן "הזדמנות", לשעבר מנכ"לית "עלם", בהקשר של האוכלוסיות בסיכון אני אומרת - - -

אלי אלאלוף: זה לא קורות חיים.

<אפרת שפרוט: אני אומרת שהעניין הזה לא קשור בכלל לתפקידי.

<אפרת שפרוט: זה שזה נודד, פשוט אי-אפשר לדבר על שום מעמד, בעיתונות רואים את זה.

אלי אלאלוף: תודה.

מאיר כהן: יש לה הרבה זכויות, לאפרת.

אלי אלאלוף: רק אמרתי.

<אפרת שפרוט: הכול בסדר.

<ענבר הרשקוביץ: "סעיף 31 – עסקאות הרשות – לשם ביצוע תפקידי הרשות, מורשה המנהל, יחד עם חשב הרשות או חשב המשרד, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור בסעיפים 4 ו- 5 לחוק נכסי המדינה, התשי"א–1951, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

<ענבר הרשקוביץ: פרק ה': מועצה ציבורית לשירות אזרחי – סעיף 32 – מועצה ציבורית מייעצת – (א) נשיא המדינה, בהמלצת השר, ימנה מועצה ציבורית מייעצת של 20 חברים, והם: (1) נציג השר מקרב עובדי המדינה; (2) נציג שר האוצר מקרב עובדי משרדו; (3) נציג שר המשפטים מקרב עובדי משרדו שהם עורכי-דין; (4) נציג שר הכלכלה מקרב עובדי משרדו; (5) נציג שר הביטחון מקרב עובדי משרדו; (6) נציג שר החינוך מקרב עובדי משרדו; (7) נציג שר הבריאות מקרב עובדי משרדו; (8) נציג שר הרווחה והשירותים החברתיים מקרב עובדי משרדו; (9) נציג השר לביטחון הפנים מקרב עובדי משרדו; (10) נציג נציב שירות המדינה מקרב עובדי נציבות שירות המדינה;".

אלי אלאלוף: למה הדיוק הזה במשרד המשפטים, חייב להיות עורכי-דין?

אלי אלאלוף: אני לא מאמין שיש אחד שהוא לא עורך-דין שם.

<דרור גרנית: יש, יש.

אלי אלאלוף: אבל למה דווקא אתם עם ההגדרה?

אלי אלאלוף: למה אצל אחרים זאת לא ההגדרה?

<דרור גרנית: ראשית, אציין רק בשביל הפרוטוקול, לשאלתו של אדוני, שיש עובדים רבים במשרד המשפטים שאינם עורכי-דין, המשרד - - -

אלי אלאלוף: כן, ודאי, כל עובדי הניקיון והשמירה.

<דרור גרנית: לא.

<דרור גרנית: יש גם עוברים מינהליים אחרים, החל ממזכירות, אבל גם - - -

אלי אלאלוף: אין לי שום דבר נגד עורכי-דין, עובדים.

<דרור גרנית: נדמה לי שהמחשבה פה הייתה לחדד שבאמת זה צריך להיות מישהו שהוא בעצם יהיה מהאנשים שכפופים ליועץ המשפטי לממשלה בכובע המקצועי ובכפיפות המקצועית שלהם כדי שהוא ייתן בעצם איזשהו אינפוט משפטי, ראייה משפטית שהוא יוכל להביא.

<דרור גרנית: כאשר עובדי המשרד שהם עורכי-דין הם כפופים מקצועית ליועץ המשפטי להבדיל מהעובדים המינהלתיים.

אלי אלאלוף: היות שהנימוק מאוד משכנע, חס וחלילה בלי שום ציניות, אני חושב שכדאי שזה יהיה בנוסח שנאמר לנו, שיהיה עורך-דין על מנת ש-.

<נעה בן שבת: למעשה, כשמדובר על נציג של השר, השר צריך למנות נציג רלוונטי, אז לכאורה גם בלי שנגיד את הדברים האלה: נציג השר מקרב עובדי משרדו, ולא להוסיף את התוספת הזאת, יש להניח שהוא היה שולח את נציגו שיש לו את האינפוט המשפטי.

<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד את זה שהם עורכי-דין, שהם נציגי היועץ המשפטי לממשלה?

<נעה בן שבת: שהוא גם נציג היועץ המשפטי לממשלה?

<דרור גרנית: שוב, הנציג הוא של שר המשפטים, כי בעצם הדרג הפוליטי הם הממנים את נציגיהם.

<נעה בן שבת: זה בכל המשרדים.

<דרור גרנית: זה נכון.

<דרור גרנית: פה פשוט יש איזושהי כפיפות מקצועית ייחודית שהיא כפיפות ליועץ המשפטי, ומכאן התוספת.

<נעה בן שבת: אז אפשר להגיד: מקרב עובדי משרדו הכפופים ליועץ המשפטי לממשלה?

<דרור גרנית: אוקיי.

<נעה בן שבת: אני אבדוק אם אפשרות לכתוב כזה דבר.

אלי אלאלוף: אני מכין את הדוקטורט של הסטודנט שיבוא להגיד: דוקטורט על שירות לאומי, פתאום יגיד על מה?

אלי אלאלוף: אז הוא יחפש אותך.

<דרור גרנית: אני כמובן אבקש לקבל איזשהו יישור קו אל מול לשכת השרה.

אלי אלאלוף: קיבלתי הודעה מאוד יפה מהשב"ס, שהיום 10% מכלל המתנדבים שלהם באים מהשירות הלאומי בנושא הזה והם ישמחו להמשיך ולקלוט.

אלי אלאלוף: אני מודה לכם על - - -

<נעה בן שבת: מה זאת אומרת?

<נעה בן שבת: 10% מאיזה מתנדבים?

אלי אלאלוף: אתה יכול לאשר?

<בן ציון: של השירות הלאומי.

שולי מועלם-רפאלי: 10% מהמתנדבים שיש להם הם אנשי - - -

אלי אלאלוף: לא אינפורמציה.

אלי אלאלוף: שאלתי.

אלי אלאלוף: מותר לנו לדון פה לא רק – אנחנו לומדים על השירות הלאומי, ועל הפעילות הטובה.

אלי אלאלוף: מדובר בעיקר ב-10% מהילדים בסיכון ומוגבלים.

אלי אלאלוף: אני מברך.

אלי אלאלוף: ביקשתי נתון, זה לא יהיה בחוק.

מירב בן ארי: יפה מאוד.

אלי אלאלוף: מותר לנו לצאת לפעמים מהחוק.

מירב בן ארי: עכשיו רק נחכה למשרד הביטחון.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: עוד לא נכנסת, כבר יש לך שאלות?

<דוד פלבר: נפלתי על הסעיף הרלוונטי.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<נעה בן שבת: בינתיים קראנו עד פסקה (1).

<דוד פלבר: אז אני רק על הסעיף שנקרא מאז שנכנסתי, בבקשה, אם אפשר.

<דוד פלבר: הבקשה אפילו קצת אולי נשמעת מוזרה, אבל אנחנו מעסיקים קרוב ל-40% מכלל המתנדבים בשירות הלאומי, לא האזרחי, לא של החרדים, בשירות הכללי הלאומי, אנחנו קרוב ל-40%, זה משתנה משנה לשנה, אבל זה סדר הגודל, ויש פה נציגות לכל משרדי הממשלה ואנחנו - - -

אלי אלאלוף: 40% זה מספר שאומר כמה?

אלי אלאלוף: במספר מדויק.

<דוד פלבר: במספר אנחנו במגזר היהודי 5,000, במגזר הערבי עוד קרוב ל-3,000.

<דוד פלבר: סך הכול כ-8,000 מתוך כ-14,000, תלוי איך סופרים.

<דוד פלבר: שוב, אני לא נכנס לספירות המדויקות, זה סדרי גודל - - -

אלי אלאלוף: 8,000, זה טוב.

אלי אלאלוף: לא נתווכח.

שולי מועלם-רפאלי: זה טוב.

<מוטי אלמליח: במגזר הערבי 1,000 ומשהו.

<מוטי אלמליח: הם במסגרות החינוך, אבל הם לא פועלים - - -

<דוד פלבר: סליחה, אז אם אנחנו לא 40%, אנחנו 37.5%, אני אומר סדר גודל, אני לא נכנס לספירה מדויקת.

<דוד פלבר: ואנחנו מיוצגים פה כמשרד החינוך בתוך מועצה ענקית, אני חושב לא פרופורציוני לאוכלוסייה שאנחנו מייצגים.

<דוד פלבר: רצינו לשאול אם על דעת הוועדה אפשר להוסיף נציג.

אלי אלאלוף: אז אנחנו נוריד למשרד שיש לו רק נציג אחד.

<דוד פלבר: המועצה לא מוגבלת בגודל שלה.

<קריאות: - - -

<דרור גרנית: רק רגע, אנחנו מתנגדים לדבר הזה, בכל הכבוד.

אלי אלאלוף: רגע, תן לו לגמור, ותן ליושב-ראש לפחות להביע את דעתו.

<דוד פלבר: אני מציג את בקשתי, אתם יכולים להתנגד.

<דוד פלבר: אני מציג את בקשתי שמשרד החינוך בגלל גודלו יהיה מיוצג טיפה מעבר למשרד הכלכלה, שאני לא יודע כמה עובדים יש לו, כמה מתנדבים יש לו, וכן הלאה, המשרדים האחרים שהם בשיעורים הרבה יותר קטנים.

אלי אלאלוף: היות שאני נגד, אז חבל שתנמקו.

אלי אלאלוף: אז אני אהיה נגד, ואני לא אביא את זה לשינוי.

אלי אלאלוף: תודה על הודעתך.

<דוד פלבר: בסדר.

אלי אלאלוף: בבקשה, בואו נמשיך.

<קריאות: - - -

שולי מועלם-רפאלי: אל תריבו עכשיו בין המשרדים, זה בבית, בבקשה.

אלי אלאלוף: לא, לא, אין ויכוח.

אלי אלאלוף: אני מוכן שהדיון יהיה באווירה טובה, אבל לא בבזבוז זמן.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

<ענבר הרשקוביץ: "(11) שני נציגי ציבור שהם אנשי הסגל האקדמי במוסדות להשכלה גבוהה מוכרים כמשמעותם בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958, בעלי מומחיות בתחום מתחומי השירות לפי סעיף 4 או" – יש פה הערה – "או מתחומי הסוציולוגיה או המדיניות הציבורית, שימונו לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה; לעניין זה, "מוסד להשכלה גבוהה" מוסד מוכר כמשמעותו בסעיף – 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958, מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי סעיף 21 א לאותו חוק או מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי סעיף 28 א לחוק האמור".

<דרור גרנית: אני לא בטוח שאני מבין את התוספת הזאת.

<נעה בן שבת: סליחה, מה הבעיה?

אלי אלאלוף: יש הערות?

מאיר כהן: אני רוצה לשאול שאלה כללית.

<נעה בן שבת: יש לך בעיה עם מכללה שקיבלה היתר, מוסד שקיבל היתר או מישהו שהתואר שלו מעניק?

<נעה בן שבת: זה מיועד לכל המוסדות - - -

<דרור גרנית: מוסד שהתואר שהוא מעניק מוכר לפי סעיף 28א, יכול להיות - - -

<נעה בן שבת: כן, יש עוד אפשרות בחוק המועצה להשכלה גבוהה להכיר בתואר.

<דרור גרנית: שהוא לא מוסד מוכר כשלעצמו?

<נעה בן שבת: שהוא לא מוסד מוכר.

<נעה בן שבת: יש עוד סעיפים בחוק.

<קריאה: - - -

<דרור גרנית: הוא עצמו לא מוסד מוכר?

<נעה בן שבת: כן, יש סעיפים שונים בחוק המועצה להשכלה גבוהה, הם בדרך כלל מתייחסים גם למוסד הזה, גם למוסדות כמו האוניברסיטה באריאל, וכן הלאה.

<שר-שלום ג'רבי: מכללה חרדית, למשל.

<נעה בן שבת: אתה רוצה, תבדוק את זה.

<דרור גרנית: בסדר.

<דרור גרנית: כי זה נראה לי כאילו איזושהי הרחבה.

אלי אלאלוף: אם תבדוק ותיווכח שזה נכון, תבוא לתקן, דרור.

אלי אלאלוף: מאיר, בבקשה.

מאיר כהן: אני מבקש שתי דקות שמישהו יסביר לנו על המועצה, כמה פעמים היא התכנסה ומה כוחה של המועצה.

מאיר כהן: האם זה פלסתר או שזה באמת איזו מועצה פעילה.

<דרור גרנית: ראשית, המועצה הזאת לא קיימת היום.

<דרור גרנית: המועצה הזאת תקום מכוח החוק.

מאיר כהן: כלומר, עד היום לא הייתה שום מועצה.

<דרור גרנית: עד היום לא.

<קריאות: - - -

<שר-שלום ג'רבי: הייתה מועצה זמנית בראשותו של אלוף דוד עברי שהתחילה עם הרבה חברים והצטמצמה לאט לאט, כי כל הזמן אמרו שזה זמני וכבר מחדשים את זה, והאלוף דוד עברי לפני כשנה החליט להתפטר ולפזר את חברי המועצה, ומאז אין.

<שר-שלום ג'רבי: כשדוד עברי היה יושב-ראש המועצה הוא השתדל אחת לשלושה חודשים לכנס אותם.

שולי מועלם-רפאלי: להיפגש.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

<שר-שלום ג'רבי: אבל לא היו הרבה חברים, צריך לציין, הוא עשה עבודת קודש בהתנדבות.

מאיר כהן: הכול בהתנדבות.

<שר-שלום ג'רבי: בהתנדבות הכול.

מאיר כהן: איזה נושאים נדונו?

מאיר כהן: היא ידעה לקבל החלטות?

מאיר כהן: מה?

מאיר כהן: היא התבקשה לקבל החלטות?

<שר-שלום ג'רבי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: היא מייעצת.

<שר-שלום ג'רבי: זה גוף מייעץ.

<שר-שלום ג'רבי: כול הזמן הוא ביקש עדכונים, ואחרי זה הוא העלה נושאים.

<שר-שלום ג'רבי: סתם לדוגמה, הוא היה מביא נציגים של בעלי צרכים מיוחדים להסביר ולראות ולהבין איפה יש שינוי, מה השינוי, ומה צריך להכניס בחוק.

מאיר כהן: היא אישרה את התקציב, היא אישרה סעיפים?

<שר-שלום ג'רבי: לא.

מאיר כהן: כלום.

<שר-שלום ג'רבי: לא, ממש לא.

מאיר כהן: כלומר, אין משמעות, זה לא המועצה הציבורית של הביטוח הלאומי.

אלי אלאלוף: וההרכב האנושי היה דומה למומלץ עכשיו?

<יואב ארבל: בכמה מילים.

<יואב ארבל: מדובר על מועצה זמנית שהוקמה מכוח החלטת הממשלה.

<יואב ארבל: בזמנו הייתה ועדת עברי שכתבה דוח לממשלה בנוגע לשירות הלאומי, והממשלה קיבלה החלטה שהוועדה הזאת תהפוך למועצה זמנית עד שיעבור החוק.

<יואב ארבל: לכן, היא לא מונתה על-ידי חוק, לא היו בה את נציגי הציבור, אלא זה היה משהו אחר לגמרי, ולא היה גם שום סמכויות לפי חוק בעצם לאשר דברים.

מאיר כהן: יש איזה נספח לחוק הזה שאומר מה תפקידה של המועצה?

<דרור גרנית: יש פה בהמשך החוק.

<יואב ארבל: בתוך החוק עצמו.

<שר-שלום ג'רבי: בתוך החוק עצמו.

אלי אלאלוף: בחוק עצמו.

מאיר כהן: בסדר, תודה.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה, עוד הערות?

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשאול איפה אפשר להכניס שבמועצה הזאת כל הנציגים, יהיה ייצוג הולם לנשים.

<נעה בן שבת: השאלה אם זאת לא הוראה כללית.

<נעה בן שבת: אני חושבת שיש הוראה כללית שמחייבת ייצוג של נשים במועצות גופים ציבוריים והוא יבדוק את זה.

שולי מועלם-רפאלי: אוקיי, אז רק שייבדק.

מירב בן ארי: היה לנו דיון פה על זה.

מאיר כהן: חשוב.

מאיר כהן: הערה חשובה.

אלי אלאלוף: נמשיך.

<ענבר הרשקוביץ: '(12) שני נציגי ציבור שימונו לפי המלצת הארגון שמייצג את המספר הגדול ביותר של רשויות מקומיות;"

מאיר כהן: מרכז השלטון המקומי, בקיצור.

<ענבר הרשקוביץ: "(13) נציג ציבור אחד שהוא אדם עם מוגבלות, שימונה לפי המלצת נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות; (14) שלושה נציגי ציבור מקרב קבוצות האוכלוסייה החרדית, דתית וחילונית.

<ענבר הרשקוביץ: "

אלי אלאלוף: אולי פה נבקש ייצוג הולם לנשים?

מיקי לוי: לפחות שליש.

<דרור גרנית: הניסוח המקורי, נדמה לי, היה יותר מדויק.

<דרור גרנית: הרעיון היה שיהיה נציג ציבור אחד מקרב כל אחת – אה, הבנתי.

אלי אלאלוף: ואני על החרדים.

מאיר כהן: בואו נעשה אפליה מתקנת, כל נציגי החרדים יהיו נשים.

מאיר כהן: נציגות החרדים.

<נעה בן שבת: אני מציעה אולי – אנחנו מצרפים בכוונה את כל הנוסח כדי שאפשר יהיה – את רוב הדברים אנחנו לא מכניסים, לא הכנסנו הרבה זמן שינויים, אז אולי אפשר לקרוא את הנוסח ולראות אם יש הערות.

<נעה בן שבת: אני אשמח לקבל גם הערות לפני הדיון.

אלי אלאלוף: לפני הדיון של יום ראשון.

<נעה בן שבת: אם יש הערות, מישהו לא מוצא חן בעיניו הנוסח.

<נעה בן שבת: זה לא נוסחים חדשים.

אלי אלאלוף: אני באמת אומר שלפחות כל גוף שיש לו יותר מנציג אחד שיהיה ייצוג הולם, שלא יחשבו החרדים שאנחנו נגדם, רק אליהם מתכוונים.

אלי אלאלוף: מאיר, אתה צריך להגיד לי איך אומרים מגמגם בערבית.

מאיר כהן: מגמגם בערבית?

מאיר כהן: דרדור.

אלי אלאלוף: לך תעשה שיעורי-בית.

אלי אלאלוף: הסתבכנו כולנו.

מירב בן ארי: אתה יכול להיות המרצה בקורס.

שולי מועלם-רפאלי: הוא עי"ן מרגי, עי"ן מרצה.

<ציפי נחשון גליק: ומתי יהיה שיעור בתימנית?

מאיר כהן: זאת כלתי, אגב.

מאיר כהן: גילוי נאות.

<שר-שלום ג'רבי: אז הנכדה שלך בתמונה אצלו בחדר?

<עדי טל כהן: הבת שלי.

<שר-שלום ג'רבי: הנכדה שלו, הבת שלך.

אלי אלאלוף: טוב, יפה.

<ענבר הרשקוביץ: "(15) נציג ציבור אחד מקרב האוכלוסייה הערבית; (16) נציג ציבור אחד מקרב אוכלוסיית העולים.

<ענבר הרשקוביץ: "

<יואב ארבל: אני מציע רק את (15) לאחד עם (14).

<יואב ארבל: לא הבנתי למה נציג האוכלוסייה הערבית בסעיף נפרד.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: תהפכו לארבע ותוסיפו את האוכלוסייה הערבית.

<נעה בן שבת: השאלה, כשאנחנו מדברים על הנציגים של האוכלוסיות, האם אנחנו מדברים על נציגי ארגונים או באמת נציגי ציבור אותנטיים, ומי מגדיר אותם?

<דרור גרנית: זאת שאלה שעולה באופן כללי תמיד בהקשרים של נציגי ציבור.

<דרור גרנית: בהמון חוקים נקבעים בכל מיני הרכבים של כל מיני גופים נציגי ציבור, ואז עולה השאלה מי יהיו נציגי הציבור, איך בוחרים.

<דרור גרנית: ובעצם הפרקטיקה בהקשר הזה היא למיטב ידיעתי פרקטיקה שנוהגת – אני מכיר את הפרקטיקה שנוהגת בעניין נציגי ציבור שדרושים למכרזים של שירות המדינה, שבעצם אפשר להגיש טופס לשירות המדינה בבקשה להיות נציג ציבור ואז הנציבות עושה איזושהי סקירה, נכון?

<דרור גרנית: של הטפסים האלה, ובהנחה שלא נמצאים איזה חסמים משמעותיים או איזושהי מניעה רצינית, אז מכניסים את אותו אדם לתוך מאגר של נציגי ציבור, והם נבחרים באורח פחות או יותר רנדומלי לשבת במכרזים.

שולי מועלם-רפאלי: הציבור יודע שהוא יכול להגיש בקשה להיות נציג ציבור?

<דרור גרנית: מה שתיארתי כרגע זה לעניין נציבות שירות המדינה והשתתפות במכרזים, זאת דוגמה אחת שאני מכיר, אבל כאמור, יש באמת נציגי ציבור שנבחרים במגוון מאוד רחב של דברי חקיקה.

אלי אלאלוף: יש לכם המלצה מיוחדת במקרה הזה?

<שר-שלום ג'רבי: לא, אין לנו.

<שר-שלום ג'רבי: אבל אנחנו חושבים שבאמת נציג ציבור משמעותי, ויש כאלה שרוצים – ראשי מועצות וכדומה, שמשתפים פעולה, הרי אנחנו יודעים שיש שם בקרב פוליטיקאים וחברי מועצות מאוד - - -

אלי אלאלוף: זה נקרא בפורום כזה "אנשי ציבור".

<שר-שלום ג'רבי: אז אני אומר, אנחנו בעד.

אלי אלאלוף: אבל לא פוליטיקאים.

<שר-שלום ג'רבי: אז אנשי ציבור.

<שר-שלום ג'רבי: אני רוצה להתייחס לעניין שאם נציג עמותה – אז אני חושב שזה נכון שיהיה נציג ציבור, לנציג ציבור יש לו משקל הרבה יותר גדול כאן.

אלי אלאלוף: בוודאי, אבל הבחירה קשה פה, ההתלבטות היא בהוראת הבחירה בסוף.

<שר-שלום ג'רבי: הלוואי שיהיה ביקוש גדול.

אלי אלאלוף: בלאו הכי אחרי שההמלצה תגיע, השר יחליט, נכון?

<דרור גרנית: פה הנשיא ממנה.

<נעה בן שבת: זה באמת ייחוד של המועצה הזאת – מצד אחד הרישה אומרת לנו שנשיא המדינה הוא זה שממנה בהמלצת השר, דבר שנותן איזו הילה כזאת מכובדת למועצה.

אלי אלאלוף: זה נפלא.

<נעה בן שבת: ושהמועצה היא מועצה מייעצת.

<נעה בן שבת: אין לה בעצם סמכויות החלטה, יש לה רק סמכויות לתת המלצות.

<נעה בן שבת: זה לאורך כל הדרך.

אלי אלאלוף: אני חושב שכשאומרים פה נציגי ציבור, שיאפשרו ביטוי לכל שכבות האוכלוסייה או לכל מגוון האוכלוסייה.

אלי אלאלוף: זה לא צורה שניקח שלושה אחים ונמנה אותם.

אלי אלאלוף: אני לוקח את זה לאבסורד כדי שתבינו את זה.

אלי אלאלוף: נציגי ציבור, או שיש להם רקע או שנבחר אותם מאוכלוסיות שונות או משכבות שונות.

אלי אלאלוף: לא תמיד ההיגיון עם אלו שקרובים למינויים.

אלי אלאלוף: תחפשו איזו נוסחה, כי זה גוף - - -

<נעה בן שבת: למרות שהנוסח אומר: נציגי ציבור.

<נעה בן שבת: באמת הוא לא קובע נציגי ארגונים.

אלי אלאלוף: אז אולי ניתן איזו הנחיה מינימלית לנציגי הציבור – או שיש להם רקע מתאים או שמילאו תפקיד כלשהו או שהם מביאים השקפה אחרת.

<נעה בן שבת: אני לא בטוחה, אדוני, שזה מופיע בחוקים אחרים שהם גם ממנים מועצות, אני אבדוק את זה ונוכל להשיב.

אלי אלאלוף: זה ויכוח עם משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: לא ויכוח, התייעצות עם משרד המשפטים.

<נעה בן שבת: למעשה יש פה הרחבה שאני לא בטוחה שקיימת בהרבה מקומות.

<נעה בן שבת: באותה פסקה (14), כשמדובר על ציבור מקרב האוכלוסיות: החרדית, הדתית והחילונית, בעצם מדובר בקרב האוכלוסייה היהודית.

<נעה בן שבת: זה לא מוזכר פה, אז זה הודגש ברגע שמבקשים להכניס לתוך אותה פסקה גם את האוכלוסייה הערבית, אבל - - -

אלי אלאלוף: האוכלוסייה המוסלמית היום זה נקרא סלפים.

<נעה בן שבת: גם באוכלוסייה הערבית אפשר להגיד ערבית, יש דרוזית, יש צ'רקסית, לא רוצים להכניס אותה, כן רוצים להכניס אותה, מכניס אותנו לכל מיני שאלות, אז דווקא פה כן יש כל מיני צבעים וכן זיהוי של הצבעים והגוונים.

אלי אלאלוף: ולכן, בציבור הייתי, אם כבר חוזרים ורואים בתמונה כוללת, בנציגי הציבור אוכלוסיות שלא מצאו את ביטויים בשאר המינויים.

אלי אלאלוף: זה יכול להיות מעניין.

<נעה בן שבת: כן.

<ענבר הרשקוביץ: "(ב) השר ימנה מבין חברי המועצה שאינם עובדי המדינה, יושב-ראש למועצה, ורשאי הוא למנות ממלא-מקום קבוע ליושב-ראש המועצה שמתקיים בו האמור.

<ענבר הרשקוביץ: (ג) חברי המועצה יהיו בעלי ניסיון בתחומים הקשורים למטרת החוק.

<ענבר הרשקוביץ: (ד) לא ימונה לחבר המועצה – (1) חבר הכנסת או חבר בהנהלה פעילה של מפלגה; (2) מי שהוא עובד הרשות, עובד של גוף מוכר, בעל עניין בגוף מוכר או עובד של גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית וכן מי שב-12 החודשים שקדמו למועד המינוי היה עובד של גוף מוכר; לעניין זה, "בעל עניין" – נושא משרה, לרבות חבר ועדת ביקורת, מי שנותן שירותים בשכר וכן בעל עניין כהגדרתו בחוק החברות, התשנ"ט–1999.

<ענבר הרשקוביץ: (3) מי שאינו אזרח ישראלי או תושב ישראל; (4) מי שהורשע בעבירה, שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לשמש חבר המועצה.

<ענבר הרשקוביץ: "

<דרור גרנית: רגע, למה הפכתם ב-(3) לאזרח ישראלי או תושב ישראל?

<דרור גרנית: זה צריך להיות "ותושב ישראל".

<דרור גרנית: אלו שני תנאים שונים, הוא צריך להיות אזרח ותושב.

<דרור גרנית: הוא לא יכול להיות אזרח ישראלי שמתגורר בלונדון.

<נעה בן שבת: צריך להיות אזרח או תושב, אני חושבת.

<דרור גרנית: לא.

<דרור גרנית: אזרח ישראלי שמתגורר בלונדון?

שולי מועלם-רפאלי: בלונדון, הוא לא יכול להיות.

<יואב ארבל: תושב במובן החוקי.

<יואב ארבל: יש מעמד במשרד הפנים של תושב.

<יואב ארבל: לא תושב מי שגר פה, אלא תושב במובן של אזרח.

שולי מועלם-רפאלי: אבל יש אזרחים ישראלים שלא גרים בארץ, הם יכולים להיות במועצה הזאת?

אלי אלאלוף: לא, זה ברור שזה תושב.

אלי אלאלוף: בוא ניקח את ההגדרה של משרד הפנים, זאת הגדרה נכונה.

<דרור גרנית: בסדר, לכן אני אומר.

אלי אלאלוף: זה ה"קומנדו 181" לפחות.

<יואב ארבל: ההגדרה של משרד הפנים, תושב זה מישהו שהוא לא אזרח.

<יואב ארבל: זאת אומרת, זה מעמד שהוא מתחת לאזרחות.

<נעה בן שבת: האם אתה רוצה לשלול את האפשרות שתושב ישראל שהוא לא אזרח יהיה במועצה?

שולי מועלם-רפאלי: ברור.

<שר-שלום ג'רבי: כן.

<נעה בן שבת: כן?

<נעה בן שבת: טוב.

<שר-שלום ג'רבי: רק שיהיה אזרח קודם כול.

<דרור גרנית: אזרח ותושב.

<שר-שלום ג'רבי: לא, תושב – יש מעמד גם לשירות לאומי.

<דרור גרנית: אני מבין.

<שר-שלום ג'רבי: הוא לא חייב להיות אזרח.

<שר-שלום ג'רבי: מי שתושב והוא לא אזרח לא יכול לעשות שירות לאומי.

<נעה בן שבת: הוא יכול לעשות אבל - - -

שולי מועלם-רפאלי: אבל הוא לא יכול להיות במועצה, זה ברור.

<שר-שלום ג'רבי: אני מסביר את ההבחנה בין שני הדברים.

<דרור גרנית: האבחנה מובנת.

אלי אלאלוף: הוא יכול להתנדב?

<שר-שלום ג'רבי: מי שתושב יכול להתמודד.

<שר-שלום ג'רבי: למשל, ברמת-הגולן הם לא אזרחים - -

<דרור גרנית: ערבי מזרח ירושלים.

<שר-שלום ג'רבי: - - הדרוזים ברמת-הגולן הם תושבים, אז הם יכולים לעשות שירות לאומי, או במזרח ירושלים גם.

<נעה בן שבת: אז זה יהיה: אזרח וגם תושב.

<נעה בן שבת: הוא צריך להיות גם אזרח וגם תושב.

<יואב ארבל: צריך לומר שהוא גר פה.

<יואב ארבל: כי תושב זה מונח משפטי שמשרד המשפטים – מדברים על מישהו שגר פה.

<נעה בן שבת: בסדר.

<נעה בן שבת: נבהיר את זה, מתגורר בישראל.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף קטן "(ה) הודעה על מינוי חברי המועצה ויושב-ראש המועצה, תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 33 – תקופת כהונה – חבר המועצה ימונה לתקופה של ארבע שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת, ואולם חבר המועצה שמונה לפי סעיף 32(א)(1) עד (10) ניתן למנותו לתקופות כהונה נוספות, ובלבד שהוא עדיין עובד המשרד הממשלתי שאותו הוא מייצג במועצה.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 34 – פקיעת כהונה – חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) אם הוא נציג ציבור הוא נתמנה להיות עובד המדינה; (3) אם הוא מונה למועצה כעובד המדינה הוא חדל להיות עובד המשרד הממשלתי שבו עבד בעת המינוי, ולגבי נציג השר כאמור בסעיף 32(א)(1) הוא חדל להיות עובד המדינה; (4) נתקיים בו אחד הסייגים למינוי הקבועים בסעיף 32(ד)(1) עד (4).

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 35 – העברה מכהונה והשעיה – (א) השר רשאי להעביר חבר מועצה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו, בהודעה בכתב באחת מאלה: (1) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו; (2) הוא נעדר בלא סיבה סבירה משלוש ישיבות רצופות של המועצה או מיותר ממחצית הישיבות שקיימה המועצה בשנה אחת; (3) נתקיים בחבר המועצה סייג כאמור בסעיף 37(א); (ב) השר רשאי להשעות מכהונתו חבר מועצה שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה כאמור בסעיף 32(ד)(4) עד לסיום ההליך בעניינו, בהודעה בכתב, ולמנות לו ממלא מקום למשך תקופת ההשעיה, לפי הוראות סעיף 32, בשינויים המחויבים.

<ענבר הרשקוביץ: (ג) השר לא ישעה חבר מועצה ולא יעבירו מכהונתו, אלא לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו ולאחר שנועץ ביושב-ראש המועצה.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 36 - החלפת חבר מועצה שחדל לכהן בתפקידו – פקעה כהונתו של חבר מועצה או שהועבר מכהונתו או חדל מסיבה אחרת לכהן כחבר המועצה, ימנה השר חבר מועצה אחר במקומו, לפי הוראות סעיף 32, בשינויים המחויבים.

<ענבר הרשקוביץ: סעיף 37 – ניגוד עניינים" - - -

<ניר חיים ויינר: אפשר להתייחס?

אלי אלאלוף: כן, בבקשה, אדוני.

<ניר חיים ויינר: מי שממנה פה את חברי המועצה זה הנשיא, אבל מי שיכול להעביר אותם מתפקידם ולמנות להם ממלא-מקום זה השר?

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: אבל זה המבנה שביקשה הרשות.

<שר-שלום ג'רבי: אבל כתוב, לפי הוראות סעיף 32 עם השינויים המחויבים.

<שר-שלום ג'רבי: ושם כתוב באמת שמדובר על המלצה של השר והמינוי של הנשיא, אז זאת ההפניה לסעיף 32.

<נעה בן שבת: ההפניה למנות את ממלא-המקום, אבל ניר אומר משהו אחר.

<נעה בן שבת: המינוי נתון לנשיא המדינה, אבל מי שמפקיר את הכהונה או מושעה מהכהונה זה השר.

<יואב ארבל: אפשר לשנות, להמליץ לנשיא בהתאם לסעיף 32.

אלי אלאלוף: כן, זה צריך להיות סימטרי, המינוי והיציאה ממנו.

<נעה בן שבת: "37 – ניגוד עניינים – (א) לא ימונה חבר המועצה ולא יכהן בה מי שעלול להימצא באופן תדיר במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר מועצה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; נתקיים בחבר המועצה או עומד להתקיים בו ניגוד עניינים כאמור, יודיע על כך חבר המועצה, בכתב, בלא דיחוי, לשר וליושב- ראש המועצה.

<נעה בן שבת: (ב) חבר המועצה יימנע מלטפל, בנושא שעלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו או לתפקיד אחר שלו, ובכלל זה יימנע מלהשתתף בדיון או מלהצביע בישיבות לגבי נושא כאמור, ולא יטפל בנושא כאמור במסגרת תפקידו במועצה גם מחוץ לישיבות המועצה.

<נעה בן שבת: (ג) התברר לחבר המועצה כי נושא הנדון בישיבה של המועצה או נושא שהוא הופקד על טיפולו, עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (ב), יודיע על כך, בכתב, בלא דיחוי, ליושב-ראש המועצה ויפעל לפי הוראותיו; התברר ליושב-ראש המועצה שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור, יודיע על כך לשר ויפעל לפי הוראותיו; קיומו של חשש לניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן זה, יירשם בפרוטוקול הישיבה שבה נדון הנושא הגורם לניגוד עניינים.

<נעה בן שבת: (ד) לעניין סעיף זה, אחת היא אם מילוי התפקיד האחר הוא בתמורה או שלא בתמורה.

<נעה בן שבת: (ה) על אף האמור בסעיף זה, רשאי חבר המועצה להביא בחשבון גם את ענייניו של הגוף או האוכלוסייה שהוא נציגם, ככל שהם קשורים לחוק זה, ולא יראו אותו כמצוי במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד.

<נעה בן שבת: " אם אני נציג של אוכלוסייה מסוימת, כמובן שאני יכול להביא, רשאי להביא בחשבון את השיקולים הנוגעים לאינטרסים של אותה אוכלוסייה.

<נעה בן שבת: "(ו) בסעיף זה – "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו או של גוף שהוא או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו; "קרוב" – קרוב משפחה שלו או אדם אחר שהוא בעל זיקה אישית, כלכלית או פוליטית מפלגתית אליו.

<נעה בן שבת: " אני רוצה רק להגיד לנושא של נושא שהופקד על טיפולו בסעיף קטן (ג) – למעשה המועצה מקבלת החלטות כגוף אחד בעצם, החלטותיה הן המלצות.

<נעה בן שבת: כשאומרים שנושא מסוים מופקד בידיו של חבר מועצה, למה הכוונה?

<שר-שלום ג'רבי: יש ועדות.

<שר-שלום ג'רבי: במועצה ממנים ועדות לכל מיני תחומים.

<שר-שלום ג'רבי: אז מי שיהיה ראש ועדה או שותף לוועדה אז זה כאן כל ניגוד העניינים.

<שר-שלום ג'רבי: זאת כוונתנו.

<נעה בן שבת: "38 – תפקידי המועצה – אלה תפקידי המועצה: (1) לדון בהצעה של הרשות לקביעת סדרי העדיפויות הממלכתיים של השירות האזרחי ולחלוקת המשאבים בהתאם לכך, ולהעביר לשר את המלצותיה בעניין, בהתאם להוראות סעיף 22; (2) לדון בתוכניות הרב-שנתיות ובתוכניות הפעילות השנתיות של הרשות, ולהעביר לשר את המלצותיה בעניין בהתאם להוראות סעיפים 23 ו-24.

<נעה בן שבת: (3) לעקוב אחר יישום החלטות השר ומדיניות הממשלה ואחר ביצוע תוכנית הפעילות השנתית בידי הרשות; (4) לייעץ לשר בעניין הוספת תחום שירות חדש בהתאם להוראות סעיף 4(ב); (5) לדון בהצעת הרשות לקביעת מבחנים ואמות מידה להקצאה או להגבלה של תקנים להפעלת מתנדבים בגופים מפעילים שאינם רשויות ציבוריות, ולקביעת תעריף שונה לגבי גופים כאמור, בהתאם להוראות סעיף 21(10) ולהעביר לשר את המלצותיה; (6) לייעץ למנהל, לפי בקשתו, בעניין מתן אישור גוף מפעיל ובעניין התליה או ביטול של אישור גוף מפעיל, בהתאם להוראות סעיפים 58(ד) ו-61(א)(2).

<נעה בן שבת: (7) לייעץ לשר לגבי חקיקה בתחומי השירות האזרחי; (8) לייעץ לשר או למנהל בכל נושא הנוגע למדיניות בתחום השירות האזרחי, ובכל עניין הנוגע לביצוע חוק זה, בין ביוזמת המועצה ובין לפי בקשת השר או המנהל.

<נעה בן שבת: "

<נעה בן שבת: זאת אומרת, הייעוץ יכול להתבקש גם על-ידי השר או גם על-ידי המנהל, וגם ביוזמת המועצה.

<נעה בן שבת: ושאלנו בדיון הקודם כשהקראנו לגבי הרשות, מדוע הנושא של ההכרה בגופים מפעילים לא נדון - - -

<יואב ארבל: מוכרים.

<נעה בן שבת: סליחה, בגופים מוכרים לא נדון במועצה.

<נעה בן שבת: זאת חוות דעת שניתנת על-ידי הרשות, היא ניתנת לבקשת השר, והיא מועברת לשר ללא המלצה של המועצה.

אלי אלאלוף: למה?

<דרור גרנית: אציין, השאלה של הכרה בגופים המוכרים היא נושא שאנחנו קצת חושבים עליו מחדש.

<דרור גרנית: אמרנו את זה כבר בדיון הקודם, כמדומני.

אלי אלאלוף: אני מודיע לכם, עד סוף המושב הזה, זה ה-4 באוגוסט, אנחנו גומרים את החוק.

אלי אלאלוף: אז זה אומר שאם תמשיכו להתלבט, בלוח זמנים הזה.

אלי אלאלוף: רצית משהו, מרכז המידע והמחקר?

<אוריאנה אלמסי: לגבי 26.

<דרור גרנית: אני רוצה לציין שאנחנו חושבים על הנושא, אגב, גם איזשהו דיון בבג"ץ, עתירה שהוגשה על הכרה בשני גופים מוכרים חדשים שהיא כשלעצמה - - -

אלי אלאלוף: יש פסק-דין, יש החלטה.

<דרור גרנית: לא, עדיין לא.

<שר-שלום ג'רבי: זה באמצע דיון.

<דרור גרנית: התיק הזה תלוי ועומד, ואנחנו פשוט מצויים באיזשהו – כלומר, העתירה מעלה והדיון בבית-משפט מחדד כל מיני שאלות שאנחנו מתלבטים בהם שלא נשקלו קודם לכן.

מיקי לוי: אז מה ההמלצה של משרד המשפטים?

<דרור גרנית: עוד אין לנו המלצה.

מיקי לוי: לא לסיים את החוק.

<דרור גרנית: אה, לא.

<דרור גרנית: אני מודה שהיושב-ראש מכתיב פה קצב שהוא מהיר משציפינו.

<נעה בן שבת: אם הוא מהיר מדי, אפשר גם, אדוני, אם אין מהירות - - -

מיקי לוי: אל תדאג, יש עוד אלפי הסתייגויות, זה ייקח זמן.

אלי אלאלוף: אני יותר אופטימי.

אלי אלאלוף: אני חושב שהנקודה הזאת הנוספת היא כל כך מהותית שרוב הדברים שכבר צוינו שזה לידיעה ולהמלצת המועצה, אני חושב שגם הנקודה הזאת היא מאוד חשובה שתגיע למועצה.

<שר-שלום ג'רבי: בסדר, נשב.

אלי אלאלוף: תגיע ונקרא את זה סופית, אז תתייחסו אם אתם רוצים לכלול את זה, בסדר?

<נעה בן שבת: מה?

<נעה בן שבת: כשהם יעסקו בנושא של גופים מוכרים, ימליצו גם על הנושא של הגוף הזה.

<אוריאנה אלמסי: לגבי סעיף (6) "לייעץ למנהל, לפי בקשתו" – כלומר, אם מנהל הרשות מחליט לא לתת למקום שירות מתנדבים אז הוא צריך להתייעץ עם המועצה?

<אוריאנה אלמסי: זו הכוונה?

<דרור גרנית: לפי בקשתו.

<אוריאנה אלמסי: מה הכוונה ב-(6)?

<יואב ארבל: כאשר מדובר על גוף מפעיל שהאישור שלו – הרי מדובר על אלפי גופים מפעילים, ודאי שלא נביא את כל האישורים של כולם למועצה, כי זה יתקע.

<אוריאנה אלמסי: בוודאי.

<אוריאנה אלמסי: אבל האם אתם רוצים להתלות?

<יואב ארבל: מדובר על יוזמה של המנהל.

<יואב ארבל: כאשר מגיעה לפתחנו בקשה בעניין גוף שיש התלבטות לגביו, יש אפשרות בהחלט לפנות למועצה, לקבל חוות דעת.

<אוריאנה אלמסי: אבל נאמר אם רוצים לפסול גוף שכבר מפעיל מתנדבים - - -

<יואב ארבל: לא, אם מתלבטים, אם יש התלבטות לגבי.

<אוריאנה אלמסי: שהוא יתחיל לקבל או שהוא כבר, ולפסול אותו?

<שר-שלום ג'רבי: אתן לך דוגמה, אם מותר.

<שר-שלום ג'רבי: חשבתי שצריך לפסול את ארגון "בצלם" – אני עדיין חושב, אגב – היועץ המשפטי לממשלה אסר עלי, והוא אמר לי שאני צריך להמשיך לפעול.

<שר-שלום ג'רבי: דבר כזה כן נכון להביא לפתחה של המועצה.

<אוריאנה אלמסי: אז זאת השאלה, ואז המועצה ממליצה לך, אבל ההחלטה היא שלך.

<אוריאנה אלמסי: זה לא ברור מפה.

<שר-שלום ג'רבי: כן, אבל אני רוצה את הגיבוי שלה.

<שר-שלום ג'רבי: אני כבר אהיה, אבל מי שיהיה.

<שר-שלום ג'רבי: לדוגמה, "בצלם", הייתה לנו את הדוגמה.

<אוריאנה אלמסי: הבנתי.

<אוריאנה אלמסי: זה לא כל כך ברור.

אלי אלאלוף: נתקדם, בבקשה.

אלי אלאלוף: נמשיך.

<נעה בן שבת: "39 – ישיבות המועצה – (א) ישיבות המועצה יתקיימו אחת לשלושה חודשים לפחות.

<נעה בן שבת: (ב) יושב-ראש המועצה יזמן את הישיבות ויקבע את מועדיהן, מקומן וסדר-יומן, בכפוף להוראות חוק זה.

<נעה בן שבת: (ג) המועצה תקיים ישיבה מיוחדת על-פי דרישת השר או המנהל או שליש מחברי המועצה לפחות; הישיבה תתקיים בתוך 14 ימים מיום הדרישה; בישיבה תדון המועצה בנושאים המפורטים בדרישה.

<נעה בן שבת: (ד) המנהל, או מי מטעמו, יוזמן לכל ישיבות המועצה.

<נעה בן שבת: 40 – סדרי עבודת המועצה – (א) המניין החוקי בישיבות לישיבות המועצה הוא רוב חבריה ובהם יושב-ראש המועצה או ממלא- מקומו הקבוע; משנפתחה הישיבה במניין חוקי, יהיה המשך הישיבה כדין בכל מספר של חברים, ובלבד שכולם זומנו ושבעת קבלת ההחלטות לא פחת מספר הנוכחים משליש מחבריה, לפחות ובהם היושב-ראש או ממלא-מקומו הקבוע, שני נציגים שהם עובדי המדינה ושני נציגי ציבור.

<נעה בן שבת: " כולם צריכים להיות.

<נעה בן שבת: נוכחותם נדרשת כדי לפתוח את הישיבה.

אלי אלאלוף: זה הקוורום הנדרש.

<נעה בן שבת: כן, זה הקוורום הנדרש, בדיוק.

<נעה בן שבת: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), בעת קבלת החלטות לפי סעיף 22, 23 ו-38 לא יפחת מספר הנוכחים בישיבה מעשרה חברים, ובהם ארבעה נציגים שהם עובדי המדינה וארבעה נציגי ציבור" – זאת דרישת המינימום.

<נעה בן שבת: "(ג) לא היה מניין חוקי בעת שנפתחה ישיבת המועצה, רשאי היושב-ראש לדחותה לחצי במחצית שעה; עברה מחצית השעה האמורה, תהיה הישיבה כדין בכל מספר של נוכחים, ואולם על קבלת החלטות יחולו הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב).

<נעה בן שבת: (ג1) המועצה תערוך פרוטוקולים של ישיבותיה; פרוטוקול חתום בידי חבר המועצה שניהל את הישיבה וחבר מועצה נוסף שהשתתף בה, ישמש ראיה לכאורה לאמור בו.

<נעה בן שבת: (ד) החלטות המועצה יתקבלו ברוב דעות של חברי המועצה המשתתפים בהצבעה; היו הדעות שקולות יכריע יושב-ראש המועצה, ובהעדרו – ממלא-מקומו הקבוע.

<נעה בן שבת: (ה) השר רשאי לקבוע את סדרי עבודתה ונוהלי דיוניה של המועצה, ככל שלא נקבעו בחוק זה; כל עוד לא קבע השר כאמור, תפעל המועצה בדרך הנראית לה צודקת ומועילה ביותר בנסיבות העניין.

<נעה בן שבת: 41 – הגשת דוחות וסקירות למועצה – (א) לשם ביצוע תפקידיה רשאים המועצה או יושב-הראש לבקש מהרשות דוחות, לרבות דוחות תקציביים, וסקירות על הפעילות השוטפת של הרשות.

<נעה בן שבת: (ב) הרשות תעביר למועצה את הדוחות או הסקירות כאמור בסעיף קטן (א), בתוך 60 ימים ממועד הבקשה.

<נעה בן שבת: 42 – קיום המועצה – קיום המועצה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר המועצה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו, ובלבד שרוב חברי המועצה מכהנים כדין.

<נעה בן שבת: 43 – הוצאות וגמול – (א) חבר המועצה לא יקבל מהרשות שכר בעד שירותיו.

<נעה בן שבת: (ב) חבר המועצה שאינו עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד של גוף שהוא מייצג במועצה, זכאי לקבל מאת הרשות גמול בעבור השתתפות בישיבות המועצה לפי הוראות סעיף קטן (ד), ובלבד שאינו זכאי לקבל תמורה בעבור ההשתתפות ממקור אחר.

<נעה בן שבת: (ג) חבר המועצה שאינו זכאי לגמול לפי הוראות סעיף קטן (ב), זכאי לקבל מהרשות החזר הוצאות שהוציא לצורך לשם השתתפות בישיבות המועצה לפי הוראות סעיף קטן (ד), ובלבד שאינו זכאי לקבל החזר הוצאות ממקום אחר.

<נעה בן שבת: (ד) השר, בהסכמת שר האוצר, יקבע כללים ותנאים שלפיהם תשלם הרשות גמול או החזר הוצאות לחברי המועצה בהתאם להוראות סעיפים קטנים (ב) ו (ג), ואת שיעוריהם.

<נעה בן שבת: (ה) בסעיף זה "עובד המדינה", ו"עובד גוף מתוקצב" כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב.

<נעה בן שבת: 44 – החלת דינים על חברי המועצה – חברי המועצה שאינם עובדי המדינה, דינם כדין עובדי המדינה לעניין חיקוקים אלה: (1) חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם–1979; (2) חוק העונשין, התשל"ז–1977, ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור; (3) פקודת הנזיקין (נוסח חדש); (4) חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט–1969".

<נעה בן שבת: העלינו פה שאלה, בסופו של דבר אני חושבת שהייתה שאלה האם להחיל גם חובת צינון לגבי חוק הבחירות, אבל חשבנו שזה לא כל כך מתאים בסופו של דבר.

<יואב ארבל: אפשר להעיר הערה קטנה?

<יואב ארבל: רק ברישה של סעיף 44, אני חושב שנכון להוסיף: חברי המועצה שאינם עובדי המדינה דינם כדין עובדי המדינה בכל הנוגע לתפקידם במועצה.

<יואב ארבל: אנחנו רוצים את האיסורים האלה - - -

<נעה בן שבת: אני אבדוק אם זה כתוב בכל המקומות האחרים שכתובה הוראה כזאת.

<דרור גרנית: לשם הדוגמה, מתנות, אדם שהוא בעצם מהנציגים שהם אינם עובדי מדינה אלא הם למשל נציגי ציבור, והוא מקבל מתנה בכל מיני הקשרים אחרים שלא קשורים לתפקידו.

<נעה בן שבת: אבדוק שוב.

<נעה בן שבת: כיוון שההוראה הזאת היא לא נוסח חדש שמביאים פה לראשונה, אבדוק אם יש הבהרה כזאת בהוראות שקבועות בחוקים אחרים, נבהיר.

<נעה בן שבת: אם אין הבהרה כזאת אנחנו נאמץ את הנוסח הסטנדרטי.

מיקי לוי: מאידך, אם יש למשל מתנה לחגים שמקבלים עובדי המדינה, יצטרכו גם לתת לעובדים האלה.

<נעה בן שבת: בוודאי.

<דרור גרנית: לא.

<יואב ארבל: זה לא כתוב פה.

מיקי לוי: על אותו משקל, אם אתה רוצה מאוזן.

<דרור גרנית: חבר הכנסת לוי, לא.

<דרור גרנית: אני חולק עליך במלוא הצניעות והכבוד.

מיקי לוי: לא?

מיקי לוי: אשמח ללמוד.

<דרור גרנית: מתנות שמקבלים עובדי המדינה לחגים קמות וחיות מכוח יחסי העבודה שבין העובד לבין המעסיק.

<דרור גרנית: נציגי ציבור שאנחנו מדברים עליהם שהם אינם עובדי מדינה, זאת אומרת, כל מערכת היחסים של יחסי העבודה לא חלה עליהם, הם לא זכאים למתנות.

מיקי לוי: זה ברור לחלוטין.

<דרור גרנית: אלו חוקים שהמטרה שלהם להבטיח טוהר מידות.

<דרור גרנית: זאת אומרת, שלא יהיה סוג של מתנות, שוחד, למשל.

<נעה בן שבת: זאת הייתה דוגמה.

מיקי לוי: אני מתנצל שהפסקתי אותך.

<נעה בן שבת: זה בסדר.

<נעה בן שבת: אבל רק אנחנו פשוט לא עושים את דינם כדין עובדי המדינה.

<נעה בן שבת: נאמץ את הנוסח הקיים בחוקים אחרים שבהם זה מופיע.

<נעה בן שבת: " 45 – פיזור המועצה – (א) ראה השר כי המועצה אינה ממלאת את תפקידה באופן נאות, יתרה במועצה, בהודעה בכתב שישלח ליושב-ראש המועצה, כי אם בתוך תקופה שיקבע לא תמלא המועצה את המוטל עליה בהתאם להוראות חוק זה, כפי שפירט בדרישתו, יפזר את המועצה.

<נעה בן שבת: (ב) לא מילאה המועצה את שהוטל עליה כאמור בסעיף קטן (א), בתוך התקופה שקבע השר בהודעתו, רשאי השר, בהסכמת ראש הממשלה, להורות על פיזור המועצה.

<נעה בן שבת: (ג) החליט השר לפזר את המועצה כאמור בסעיף קטן (ב), תמונה מועצה חדשה, לפי הוראות סעיף 32, בתוך 60 ימים מיום הפיזור.

<נעה בן שבת: (ד) מועצה שפוזרה תמשיך לכהן כמועצה זמנית עד למינויה של המועצה החדשה; מועצה זמנית תימנע ככל האפשר מקבלת החלטות משמעותיות שאינן נדרשות בפרק הזמן של כהונתה.

<נעה בן שבת: " אני רוצה לשאול, אבל המועצה הזאת רשאית למשל, להזמין מומחים או למשל, להזמין את הגופים המוכרים להישמע בפניה או גורמים שונים להישמע בפניה?

<דרור גרנית: להזמין היא יכולה בוודאי.

<דרור גרנית: לזמן במובן של לחייב אותם, זה לא.

שולי מועלם-רפאלי: לחייב לא.

<דוד פלבר: סליחה, אין לה שום החלטות שמחייבות, הכול להמליץ.

<דוד פלבר: היא יכולה להזמין את מי שהיא רוצה, אבל מה היא תעשה עם זה?

<שר-שלום ג'רבי: יכול להיות שכן.

<דרור גרנית: מה זאת אומרת?

<דרור גרנית: היא תשמע, היא תקבל דעות, היא תייצר מסמכים שמהווים המלצות.

<שר-שלום ג'רבי: יש לה משמעות גדולה מאוד.

<דוד פלבר: היא יכולה להמליץ לכם מה לעשות, בסדר.

<שר-שלום ג'רבי: זה המון.

<דוד פלבר: היא לא יכולה לשלול או לתת או - - -

<שר-שלום ג'רבי: אבל מנהל לא יכול להתעלם מהמלצות שמועצה נותנת לו, אין דבר כזה.

<ארנה קוטלר: כל המלצה ציבורית.

<דרור גרנית: אלא אם כן יש סיבה ממש חריגה.

<שר-שלום ג'רבי: אז תתעמת אתם במועצה.

<שר-שלום ג'רבי: אבל מועצה ממליצה, צריך להתייחס, זה לא עובד ככה.

<שר-שלום ג'רבי: יושבים שם אנשים רציניים.

<שר-שלום ג'רבי: אגב, הם לפעמים יקבלו החלטה שמה שיושב-ראש הוועדה כאן אמר לגבי גוף מוכר, בטח ובטח שיש לה סמכות.

<שר-שלום ג'רבי: שגוף מוכר חדש יצטרך לבוא למועצה, בוודאי ובוודאי שזה משמעותי אם זמנית הם יכולים לקבל החלטה כן או לא.

<נעה בן שבת: גוף מוכר חדש, אבל לא גוף מוכר קיים, אתה אומר.

<נעה בן שבת: אין לה סמכויות לחייב.

<דרור גרנית: כל שאלת הגופים המוכרים וההכרה בהם, אנחנו כאמור באיזושהי - - -

<נעה בן שבת: לא בעניין ההכרה, בעניין הפעילות שלהם.

<נעה בן שבת: היא יכולה לשמוע אותם, לזמן אותם.

אלי אלאלוף: להנהלה יש אפשרות לדון בהם.

אלי אלאלוף: יש לה אפשרות.

<דרור גרנית: בוודאי שיש לה.

אלי אלאלוף: בוודאי.

אלי אלאלוף: אם היא דנה בהם ולומדת את הנושא ומגיעה למסקנה א' ו-ב' בשתי הקצוות של - - -

<שר-שלום ג'רבי: נכון.

<שר-שלום ג'רבי: בוודאי.

<יואב ארבל: גם לפי הצעת החוק גם הישנים יצטרכו לקבל הכרה חדשה.

אלי אלאלוף: אז אני רוצה להודות לחרוצים שנשארו לעסוק בישיבה.

מיקי לוי: אפשר לשאול את היועצת המשפטית משפט?

מיקי לוי: העלו, גם משטרת ישראל וגם שב"ס לגבי העברה ממקום למקום בשעת חירום, ואמרנו שאת תראי איך את יכולה לתקן את זה.

<נעה בן שבת: נחזור לכל מיני דברים, נעבור לדברים נוספים, המשכנו בהצעת החוק.

אלי אלאלוף: הייתה התייחסות לזה ובנוסף.

מירב בן ארי: לא נראה לי שכאן תהיה הבעיה.

מיקי לוי: תביאו הצעה.

אלי אלאלוף: ביום ראשון אנחנו חוזרים, נדון בנושא של ילדים בסיכון והמתנדבים עם עלויות, ונעלה את הנושא.

<נעה בן שבת: אולי ננסה גם להתקדם עכשיו לפרק של הגוף המוכר, אם אפשר.

אלי אלאלוף: ונלך לגוף המוכר.

אלי אלאלוף: בסדר?

<נעה בן שבת: אתם לא רוצים להגיע לפרק של הגוף המוכר?

אלי אלאלוף: למה לא?

<נעה בן שבת: ביום ראשון.

<נעה בן שבת: תהיו מוכנים ליום ראשון?

אלי אלאלוף: ברשותכם, אני רואה שזה האגף הפעיל ביותר בשאלות ובהגדרות, אם יש לכם עוד נושאים שאתם רוצים שביום ראשון יהיו בדיון אז תעבירו את זה ליועצת המשפטית.

<יואב ארבל: לגבי הנושאים המוכרים, אין לנו בעיה לדון בפרק שלהם.

<יואב ארבל: הסוגיה של ההכרה, שזה חלק מהפרק, אני מקווה שנצליח להגיע לזה סוף סוף ביום ראשון, אבל עם שאר הפרק לא תהיה בעיה.

<נעה בן שבת: כדי להשאיר את זה פתוח, אפשר להעלות סוגיות שונות.

אלי אלאלוף: נעלה גם את סוגיית שם הגוף, השם של השירות.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.