ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 284, 2016-07-05 09:00

שולי מועלם-רפאלי: בוקר טוב.

שולי מועלם-רפאלי: במסגרת היום שבו אנחנו מציינים את יום בריאות האישה הבינלאומי, שזה יום שמצוין ברחבי העולם כולו ובאופן מיוחד בכנסת ישראל, אנחנו נקיים מספר דיונים במספר ועדות.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נקיים אירוע הוקרה לארגונים שהעיסוק המרכזי שלהם או העיסוק היחידני שלהם הוא קידום בריאות של נשים.

שולי מועלם-רפאלי: הדיון הראשון ביום הזה מתקיים בוועדה הזאת שאני חושבת שהיא הוועדה המרכזית ביותר שפועלת מתוך ראייה כללית של בריאות נשים ובריאות בכלל, היחסים ההדדיים שבין בריאות לבריאות נשים, איפה זה פוגש את מערכת הבריאות, איפה זה עדיין לא פוגש את מערכת הבריאות.

שולי מועלם-רפאלי: קיימנו דיון לא לפני הרבה זמן על הנושא של רפואה מגדרית, האם בכלל מתקצבים, מה המצב בסל הבריאות, האם מישהו מסתכל על סל הבריאות בראייה מגדרית, כן או לא.

שולי מועלם-רפאלי: אני צריכה להגיד שבכנסת הקודמת קיימנו הרבה מאוד דיונים וישיבות על הנושא של תקציב מגדרי בכלל, על תפישת עולם של תקציב מגדרי.

שולי מועלם-רפאלי: יש מערכות שבהן די ברור שחייבים להסתכל דרך הפריזמה הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: כולנו אנשים ונשים ששואפים לשוויון.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהשוויון מושג מתוך ההבנה הבסיסית שנבראו איש ואישה בצלם אלוהים אבל עם מבנים שונים, עם אישיות שונות.

שולי מועלם-רפאלי: מערכת הבריאות חייבת את הראייה המגדרית שלה.

שולי מועלם-רפאלי: הדיון היום הוא דיון שבעיני הוא מהפכני.

שולי מועלם-רפאלי: תיכף פרופסור גלזרמן יציג את המצגת.

שולי מועלם-רפאלי: כאחת שמצויה במערכת הבריאות זה היה בשבילי וואו גדול.

שולי מועלם-רפאלי: בדיון נדבר על תכנות עוברי בהיבט מגדרי, נראה איפה אנחנו, איפה העולם, לאן העולם ואנחנו, מדינת ישראל ואנשי ונשות ישראל, הולכים.

שולי מועלם-רפאלי: ננסה להבין מה החלק של מערכת הבריאות ושל המדינה בתוך הבחירה הזאת להתקדם קדימה בהיבט של תכנות עוברי, מה היכולת להיטיב בסופו של דבר את אחת מנקודות המפתח בחיים של כל אדם, בעיקר בחיים של נשים שהן אלו שנושאות את העובר, הן הרות וזוכות להביא חיים לעולם.

שולי מועלם-רפאלי: ברור שלתוך הדבר הזה נשים לא יכולות לבד.

שולי מועלם-רפאלי: אין פה איזה ניסיון להפוך סדרי בראשית.

שולי מועלם-רפאלי: חוץ ממחלות שאנחנו מכירים שהן מחלות שבהגדרתן הן נשיות, הדבר שהכי מבדיל בין נשים לגברים, בטח בהיבט של מערכת הבריאות, הוא היכולת להרות ובעזרת השם ללדת מתוך בריאות שלמה לאם ולתינוק.

<מרק גלזרמן: בוקר טוב.

<מרק גלזרמן: תודה על ההזדמנות לדבר בוועדה החשובה הזאת.

<מרק גלזרמן: הנושא היום, כפי שהצגת אותו, מתבטא באחד העיתונים הנפוצים – TIME, שלפני כמה שנים הקדיש את השער שלו לתמונה היפה הזאת ולאיך 9 חודשים לפני הלידה קובעים את המשך החיים שלנו.

<מרק גלזרמן: יש שאומרים ש-40 שבועות לפני הלידה הם קרוב לוודאי יותר חשובים לחולי ולבריאות מאשר 120 השנים שבאות לאחר מכן.

<מרק גלזרמן: הנושא שאנחנו דנים בו היום: תכנות עוברי בהיבט המגדרי – השפעת סביבת העובר על המשך חייו.

<מרק גלזרמן: אנחנו תמיד חשבנו שהעובר ברחם אימו נמצא בסביבה המוגנת ביותר שיכולה להיות - הוא לוקח מה שהוא רוצה, הוא גדל.

<מרק גלזרמן: פלא החיים זה ששני תאים שמתמזגים הופכים תוך 9 חודשים ל-20 טריליון תאים ולייצור המתוחכם ביותר על הפלנטה.

<מרק גלזרמן: תמיד אמרו שהעובר מוגן לחלוטין במשך תקופת ההיריון.

<מרק גלזרמן: בשנים האחרונות למדנו שלא כך.

<מרק גלזרמן: להיפך, העובר שנמצא ברחם אימו זה ייצור כלוא, הוא לא יכול להתגונן מפני שום דבר, אין לו את היכולת לברוח או להילחם, מה שיש לייצור אחרי הלידה, והוא לחלוטין תלוי בכל מה שעובר דרך אימו, לטוב ולרעה.

<מרק גלזרמן: מה שקורה בעובר בתקופת ההיריון הוא מתוכנת, מכינים אותו לחיים שיבואו אחרי הלידה.

<מרק גלזרמן: אמר הייגן, גנטיקאי חשוב, בספר "יותר מאשר גנים": "מנקודת הראות של חקר המוח, העולם הסביבתי של העובר המתפתח חשוב לא פחות מכל המידע המועבר על ידי הגנים".

<מרק גלזרמן: למשפט הזה יש חשיבות מרחיקת לכת בכל מה שקורה בזמן ההיריון, איך שאנחנו מתייחסים להיריון.

<מרק גלזרמן: האם העתידית, חוץ מזה שהיא מספקת את כל צרכיו של העובר – מזון, מפנה את הפסולת, מגדלת אותו, היא גם משמשת כמתווכת לעולם החיצון.

<מרק גלזרמן: היא מדווחת לו מה קורה בעולם החיצון.

<מרק גלזרמן: היא אומרת לו, כמובן בצורה ביו-כימית, איך להתכונן לעולם החיצון.

<מרק גלזרמן: אני אתן לכם שתי דוגמות שימחישו את זה.

<מרק גלזרמן: אם היא מוסרת לו שהעולם החיצון הוא דל מאוד, שיש מלחמה, אין אוכל, שיתכונן טוב טוב במערכת שלו לצבור כל קלוריה שהוא ימצא בדרך, הוא יהיה מצויד היטב כדי לשרוד בעולם של מלחמה, בעולם של מחסור.

<מרק גלזרמן: אם הוא נולד לעולם שהוא עולם של שפע, של המבורגרים, של מזון רב, הוא בא עם ההכנה לצבור קלוריות.

<מרק גלזרמן: אצל הילדים האלה הסיכון יותר גבוה להשמנה, שזו אחת האפידמיות הגדולות שאנחנו מתמודדים איתן.

<מרק גלזרמן: יש לו סיכון גבוה יותר לסכרת, למחלות שונות ומשונות שבאות מתוך התכנות.

<מרק גלזרמן: אם היא אומרת לו שהעולם מסוכן, שיש סכנות בכל פינה, שיתכונן לזה, שיהיה ערני, שלא יתמקד רק בדבר אחד, שיסתכל מסביבו, והוא אכן נולד לעולם כזה, הוא מצויד היטב כדי לשרוד.

<מרק גלזרמן: אם הוא נולד לעולם רגוע עם אותם הכלים, כנראה שהוא יפתח הפרעות קשב וכן הלאה.

<מרק גלזרמן: אם הדיווח תואם, לבן אדם יש יתרון הישרדותי.

<מרק גלזרמן: אם הדיווח לא תואם ומטעה, לבן אדם יש חוסר הסתגלות וחולי.

<מרק גלזרמן: זה הבסיס של התורה הדי חדשה של תכנות עוברי או הכנת העובר לבריאות ולחולי.

<מרק גלזרמן: אני אתן לכם דוגמה אחת של עבודה שיצאה לפני שנה וחצי באחד העיתונים המובילים בעולם בנוגע לתורשה אפי-גנטית רב-דורית.

<מרק גלזרמן: אני לא אסביר עכשיו את ההבדלים בין גנטיקה לאפי-גנטיקה.

<מרק גלזרמן: גנטיקה זה מה שעובר בגנים ומשנה את הגנים.

<מרק גלזרמן: זה לוקח מאות, אלפי ועשרות אלפי שנים.

<מרק גלזרמן: אפי-גנטיקה זה משהו שיכול לקרות בדור אחד.

<מרק גלזרמן: זה לא שינוי של הרצף הגנטי, אלא משהו שקורה עם הגנים האלה.

<מרק גלזרמן: לקחו עכברים וחשפו אותם לחומר עם ריח.

<מרק גלזרמן: הכניסה לתוך התאים שהיה בהם הריח הזה הייתה מלווה במן מכת חשמל קטנה.

<מרק גלזרמן: העכברים למדו לקשר את הכאב עם הריח.

<מרק גלזרמן: הם פיתחו פחד.

<מרק גלזרמן: כשהוציאו את הגירוי החשמלי הזה, עדיין העכברים פחדו מהריח הזה.

<מרק גלזרמן: הם תוכנתו לקשר את הריח עם משהו לא נעים.

<מרק גלזרמן: כשהסתכלו על הצאצאים של העכברים האלה, התברר שלאותם העוברים שאף פעם לא היו חשופים לריח ולא למכת חשמל היה את אותו הפחד.

<מרק גלזרמן: זה עבר בתורשה בדור אחד.

<מרק גלזרמן: לא רק בדור אחד, אלא זה המשיך לכמה דורות.

<מרק גלזרמן: המידע הסביבתי עובר בתורשה.

<מרק גלזרמן: גם זו תובנה חשובה מאוד.

<מרק גלזרמן: מה שקורה עם העובר בר האנוש ברחם ומה שמתכנת אותו מראש, מתוכנן לעבור לדורות הבאים.

<מרק גלזרמן: הראו שזה גם עושה שינויים אנטומיים במוח.

<מרק גלזרמן: הדבר לא חדש.

<מרק גלזרמן: רגולטורים בעולם כולו לוקחים את הנושא הזה ברצינות רבה מאוד.

<מרק גלזרמן: בחוק שעבר בארצות הברית המטרה הייתה לגייס 100 אלף נשים לפני ובזמן ההיריון, לעקוב אחריהן במשך 21 שנה פלוס.

<מרק גלזרמן: המימון היה על ידי הקונגרס, הוא היה בין משרדי.

<מרק גלזרמן: עד עכשיו הושקעו בתכנית הזאת יותר ממיליארד דולר.

<מרק גלזרמן: עד כדי כך משלם המסים נדרש להשקיע על מנת לפתור שאלות רבות מאוד שעדיין קיימות.

<מרק גלזרמן: יש כמה נושאים של השפעה חיצונית על העובר.

<מרק גלזרמן: על אלכוהול דובר הרבה.

<מרק גלזרמן: יותר פיגור שכלי מכל שאר הסיבות, כולל גנטיקה, בא מאלכוהול.

<מרק גלזרמן: ייתכן שזה יותר מסוכן בשלבים הראשונים של ההיריון כאשר האישה עוד לא יודעת.

<מרק גלזרמן: אין סף של אלכוהול שמותר בהיריון.

<מרק גלזרמן: אנחנו יותר ויותר ממליצים לאישה שמתכננת היריון להפסיק עם אלכוהול.

<מרק גלזרמן: נושא נוסף זה טבק.

<מרק גלזרמן: מה שעושה טבק לעובר זה רק דברים שליליים, הוא מתכנת את החיים שלו לחולי.

<מרק גלזרמן: יש את העניין של האם והסביבה.

<מרק גלזרמן: לא רק אלכוהול וטבק משפיעים על העובר, גם הסביבה שבה האישה חיה משפיעה על העובר.

<מרק גלזרמן: בעבודה שנעשתה על אוכלוסייה בשכונת מצוקה ראו שהחומר שנועד לקטול מקקים נמצא בדם האם ועבר לעובר.

<מרק גלזרמן: מדובר בחומר נוירוטוקסי.

<מרק גלזרמן: גם זה עובר בין הדורות.

<מרק גלזרמן: הדבר הכי חשוב והכי מרכזי זה כל מה שקשור לתזונה.

<מרק גלזרמן: בגלל קוצר הזמן אני לא ארחיב את הדיבור על איך הגענו לתובנות האלו, אבל משקל לידה נמוך מצביע על תת תזונה תוך רחמית.

<מרק גלזרמן: תת תזונה תוך רחמית קשור לרשימה ארוכה מאוד של חולי סומטי ונפשי, כולל הפרעות נפשיות וסכיזופרניה.

<מרק גלזרמן: העבודה הזאת נעשתה על 90 אלף לידות שהיו בין השנים 1964-1976 בירושלים.

<מרק גלזרמן: שתי מלחמות היו באותה תקופה.

<מרק גלזרמן: אפשר להשוות הריונות בזמן המלחמות ובין המלחמות.

<מרק גלזרמן: נמצא סיכון גבוה לסכיזופרניה של הצאצאים של נשים שהיו בהיריון בזמן מלחמה, כאשר האספקט המגדרי היה פי 4 יותר בבנות מאשר בבנים.

<מרק גלזרמן: זה על מחלות נפשיות.

<מרק גלזרמן: ההיריון זאת הגישה הראשונה שיש לחברה לאזרחים שלה לעתיד.

<מרק גלזרמן: האתגר לחברה הוא לעשות את זה נכון בפעם הראשונה.

<מרק גלזרמן: השקעה טרום לידתית או השקעה לאורך כל החיים זאת הברירה שעומדת בפני החברה.

<מרק גלזרמן: זה אומר שאנחנו צריכים להסתכל בצורה אחרת על מעקב היריון.

<מרק גלזרמן: הסתכלתי על החוזר של משרד הבריאות לגבי טיפות חלב.

<מרק גלזרמן: נתחיל ונאמר שהמערכת והמערך של טיפות חלב בארץ הוא טוב מאוד בהשוואה למקומות אחרים, אבל יש עוד כמה וכמה דברים לעשות.

<מרק גלזרמן: מה היא טיפת חלב על פי ההגדרה?

<מרק גלזרמן: טיפת חלב היא תחנה המספקת שירותי בריאות ורפואה בתחום קידום בריאות ומניעה לנשים הרות, לתינוקות וילודים.

<מרק גלזרמן: המטרה והנוהל כוללים את העובר, כפי שאפשר לראות, אבל עדיין כוללים את העובר מהאספקט שהאישה הרה ויש לה עובר.

<מרק גלזרמן: בביקור הראשון בטיפת חלב אמורה להתבצע הערכה של המצב הנפשי של האישה.

<מרק גלזרמן: דיכאון בזמן ההיריון, דיכאון אחרי הלידה אלו בעיות רציניות מאוד.

<מרק גלזרמן: יש, אגב, גם דיכאון של הגבר אחרי הלידה שלא קשור לדיכאון של האם.

<מרק גלזרמן: בביקור הראשון יש את הערכת המצב הרגשי של האישה ומערך התמיכה החברתי/משפחתי.

<מרק גלזרמן: זה נעשה בביקור הראשון.

<מרק גלזרמן: גם איתור דיכאון בהריון עושים בהתחלה.

<מרק גלזרמן: זו כבר התקדמות.

<מרק גלזרמן: יש צורך לעלייה במודעות כי זה לא מספיק.

<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים לעקוב אחרי ההיריון ועל כל דבר שעובר על האישה.

<מרק גלזרמן: צריכים לראות לנגד עינינו את העובר שחווה את אותן השפעות שליליות או חיוביות ברמה הרבה יותר גדולה.

<מרק גלזרמן: הוא לא יכול לברוח.

<מרק גלזרמן: מעקב אחר אורח החיים בזמן ההיריון צריך להיות לאורך כל ההיריון.

<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים לא רק להתמקד בשאלה אם האישה מעשנת, לוקחת סמים, שותה אלכוהול, אלא איך היא חיה, איפה היא עובדת, מה הסביבה, האם יש שם חומרים שיכולים להשפיע עליה.

<מרק גלזרמן: יש צורך במעקב אחרי המצוקה הנפשית של האישה והגבר.

<מרק גלזרמן: הרפואה המגדרית שמה כמטרה לשפר את הרפואה לאישה ולגבר.

<מרק גלזרמן: יש פער גדול שאנחנו צריכים להדביק אצל נשים.

<מרק גלזרמן: גברים סובלים לא מעט.

<מרק גלזרמן: אם לא נסתכל על הצד של הגברים, בעוד 5 או 10 שנים נשב בוועדה ונגיד: יופי, מה קורה עם המחצית השנייה.

<מרק גלזרמן: טיפת חלב צריכה להפוך למרכז לבריאות האם ולעובר.

<מרק גלזרמן: כתוב שאבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה.

<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים להוסיף ולומר שאימהות אכלו בוסר ושיני ילדיהן תקהינה.

שולי מועלם-רפאלי: כשאתה מדבר על עלייה במודעות, האם אתה מתכוון לעלייה במודעות מעבר לדברים הרגילים, או עלייה במודעות במהלך החיים המוקדם ביותר אצל נשים שפוטנציאליות להרות?

<מרק גלזרמן: אני מדבר על שתיהן.

<מרק גלזרמן: החברה צריכה לדעת שכאשר האישה בהיריון, כל מה שעובר עליה עובר גם על העובר.

<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים לדעת שכשמטילים על האישה עומס רב בעבודה יש לזה השפעה לא רק לעכשיו, יש לזה השפעה לדורות.

<מרק גלזרמן: אותו דבר אם התזונה שלה לא נכונה, אם היא משתמשת בטיפול תרופתי לא נכון.

<מרק גלזרמן: העניין של עלייה במודעות אומר שצריך להבין שמטפלים בשני פציינטים.

<מרק גלזרמן: היריון זו לא מחלה, אבל היריון יכול להיות מחלה קשה מאוד לעובר אם לא נוהגים נכון.

<מרק גלזרמן: זה צריך לבוא מהקהל וממערכת הבריאות.

שולי מועלם-רפאלי: אני אשמח לשמוע את העשייה של מערכת הבריאות מול הדברים המשמעותיים ששמענו פה – איפה מערכת הבריאות פוגשת את הנשים, מה התפישות בכלל, האם השתנתה התפישה.

שולי מועלם-רפאלי: בכנסת מתקיימים דיונים רבים, חלקם נוקבים, ביחס לטיפות החלב והשינויים שהן צריכות לעבור מבחינת תוכן, מבחינת שייכות.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשמוע מה המקום של הקופות, האם אנחנו יוצרים איזו הדדיות, האם אנחנו מנסים לחזק את טיפות החלב.

<איזבלה קרקיס: לגבי מעורבות המשרד בשירות של טיפות החלב, משרד הבריאות מתמקד בתקופה האחרונה במעקב באישה ההרה שניגשת לקבלת הטיפול.

<איזבלה קרקיס: זה כולל אחות מלווה, תוכנות מחשב להוספת הנתונים הרלוונטיים, הכל כדי שיהיה מעקב שלם וטוב יותר לצורך השוואה בין התקופות השונות.

<איזבלה קרקיס: אנחנו יותר ויותר שמים דגש על מעקב היריון, כולל איסוף מידע לגבי התנהגות האישה, גורמי הסיכון הפוטנציאליים.

שולי מועלם-רפאלי: האם יש למשרד איזו שהיא התייחסות לנשים שחיות במרחב חקלאי?

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו שומעים פה על חומרי הדברה.

שולי מועלם-רפאלי: אני אתמקד באוכלוסייה הבדואית שמשתמשת בחומרי הדברה בתוך מרחב המגורים שלה.

<איזבלה קרקיס: היינו מעורבים במספר מחקרים באוכלוסייה הבדואית, בעיקר באישה הבדואית וההתפתחות העוברית.

<איזבלה קרקיס: זה קשור לאספקטים סביבתיים, זיהום אוויר והקרבה של האוכלוסייה הזאת לאזור התעשייה של רמת חובב.

<איזבלה קרקיס: המשרד שותף למחקרים האלה.

<איזבלה קרקיס: אנחנו לא רק עובדים בהיבט של הבנת הקשר, אלא בהעלאת המודעות של האוכלוסייה הזאת.

<איזבלה קרקיס: יש מודעות לבעייתיות של השימוש בקוטלי עשבים וחומרי הדברה נוספים.

<איזבלה קרקיס: כבר מ-2007 המשרד הציע לאסור שימוש בחומרי הדברה מסוימים.

<איזבלה קרקיס: על סמך המלצה שהוצגה על ידי משרד הבריאות, חלק מהחומרים הוסרו לגמרי, חלק נמצאים בתהליכי איסור לשימוש ביתי.

<איזבלה קרקיס: העבודה בתחום הספציפי לגבי חומרי הדברה נעשית.

<איזבלה קרקיס: העבודה לא קלה.

<איזבלה קרקיס: מדובר על עבודה ממושכת על כל חומר.

<מאירה בסוק: ניסו לסגור את טיפות החלב.

שולי מועלם-רפאלי: אין ניסיון לסגור את טיפות החלב.

<מאירה בסוק: ניסו לייבש אותן.

שולי מועלם-רפאלי: הניסיון העיקרי בכנסת הזאת הוא להגדיל את הנוכחות של טיפות החלב בחיים של אוכלוסיית מדינת ישראל, להעביר אותן למקום שהוא מיטבי מבחינת הקשר עם המטופלים ועם הציבור הרחב.

שולי מועלם-רפאלי: עמדתי האישית שצריך להעביר את טיפות החלב לקופות החולים.

שולי מועלם-רפאלי: זה הקשר הכי רציף עם הציבור.

שולי מועלם-רפאלי: הדבר הזה בתהליך.

שולי מועלם-רפאלי: יש הרבה עבודה בתוך המשרד מול הדוח הקשה עד קשה מאוד של מבקר המדינה על מצבן של טיפות החלב במדינת ישראל.

<מאירה בסוק: זה לא בשמיים, זה לא בתיאוריות.

<איזבלה קרקיס: כל הדברים שנאמרו הם לא בשמיים, הם לא תיאוריות.

<איזבלה קרקיס: אנחנו מתחילים מהרגולציה והיישום של ההחלטות שמתקבלות ברמה של המשרד וברמה של עבודה בין משרדית.

<איזבלה קרקיס: אנחנו עובדים עם משרד החקלאות בנושא של חומרי הדברה, עם המשרד להגנת הסביבה בנושא של זיהום אוויר.

<איזבלה קרקיס: אנחנו מדברים גם על קרינה.

<איזבלה קרקיס: היישום של הרגולציה בשטח מאוד חשוב מבחינתנו.

<איזבלה קרקיס: אנחנו מיישמים בתוך המשרד וגם מעבר לכך את הידע העכשווי שנצבר בנושאים של ההשפעה הבריאותית על האישה וההתפתחות העוברית.

שולי מועלם-רפאלי: רוב נשות ישראל הן נשים בריאות שמתנהלות בהיריון מתוך רצון לאורח חיים בריא לעצמן, לעובר.

שולי מועלם-רפאלי: הן מנסות דברים שהן פחות מקפידות עליהם בזמנים אחרים.

שולי מועלם-רפאלי: בזמן היריון כולן נכנסות בדלת ראשית של אורח חיים יותר בריא.

שולי מועלם-רפאלי: האם נעשית איזו שהיא עבודה, כמובן בשיתוף פעולה עם משרדים אחרים ועם רשויות הרווחה, סביב נשים שנוטלות סמים באופן קבוע, לנסות להתייחס אליהן התייחסות אחרת במהלך היריון, לפני היריון?

שולי מועלם-רפאלי: האם משרד הבריאות מעורב בנשים הרות שאורח החיים שלהן הוא נטילת סמים באופן קבוע?

<איזבלה קרקיס: מדובר על אוכלוסייה מאוד קשה מבחינת ההיענות שלה לגישות רפואיות.

<איזבלה קרקיס: משרד הבריאות עושה מאמצים להגיע לאוכלוסיות האלו, לנסות לצמצם כמה שיותר השפעות שליליות על ידי שיתוף פעולה, העלאת מודעות.

שולי מועלם-רפאלי: יש איזו תכנית במשרד?

<איזבלה קרקיס: במחוז תל אביב יש מרפאה שהוקמה על-מנת להגיע לאוכלוסייה הספציפית הזאת.

<איזבלה קרקיס: מנסים כמה שיותר להגיע לטיפול, לשיחה, לשיתוף פעולה עם האוכלוסיות האלו.

<איזבלה קרקיס: המאמצים רבים, אבל ההיענות יחסית נמוכה.

שולי מועלם-רפאלי: איך המשרד לביטחון פנים בתוך הלופ של אורח חיים בריא?

<חגי ברוש: אין איזו שהיא תכנית סדורה במשרד הבריאות לגבי הסוגיה שהעלית קודם.

<חגי ברוש: אנחנו מודעים לקושי שיש בעבודה עם נשים שמכורות לסמים.

<חגי ברוש: כאשר יש מרדף יום יומי אחרי סם ונמצאים במצבים בעייתיים מאוד מבחינת היכולת האישית, יש מעט מאוד זמן לפנות לאחריות אישית ולגילויים של זהירות וכיוצא בזה.

<חגי ברוש: אנחנו מכירים את תסמונת הקריז, את התינוקות שנולדים עם תסמונת הקריז.

<חגי ברוש: יש תכניות הפחתה, יש איזו שהיא שמירה תחזוקתית לקראת הלידה.

<חגי ברוש: אנחנו באנו לחדש פה לגבי הנושא של תסמונת האלכוהול העוברי.

<חגי ברוש: הרשות יחד עם משרד הבריאות מפעילים היום מרפאה בבית חולים שניידר תחת המחלקה להתפתחות הילד.

<חגי ברוש: היא נותנת מענה ייעוצי לנשים בהיריון ולנשים אחרי לידה.

שולי מועלם-רפאלי: מה זו תסמונת האלכוהול העוברי?

<חגי ברוש: אחוז אחד מהילדים שנולדים לנשים ששותות על בסיס קבוע או מזדמן ייוולד עם התסמונת הזאת.

<חגי ברוש: התסמונת הזאת גורמת למצב שבו הילד נפגע באופן קשה.

שולי מועלם-רפאלי: אתם מגדירים מה זה קבוע?

<חגי ברוש: קבוע זה על בסיס יום יומי.

שולי מועלם-רפאלי: לא משנה כמה פעמים?

<חגי ברוש: אם מדובר על בסיס מזדמן, זה אומר שהיא שותה פעם או פעמיים בשבוע.

<חגי ברוש: כל מי ששותה אלכוהול בזמן היריון מהווה סיכון לעובר שלה, זאת תפישת עולמנו.

<חגי ברוש: מה שנעשה בבית חולים שניידר זה מתן טיפול משולב, בעיקר בנושא של ייעוץ, לאיך להרפות מהשתייה, איך להתנהג בצורה יותר בריאה ויותר חכמה בזמן ההיריון ואחרי ההיריון.

<חגי ברוש: אנחנו נכנסים למו"מ עם איגוד יצרני האלכוהול ואיגוד יבואני האלכוהול על מנת שישימו איזו שהיא תווית על בקבוקי האלכוהול שתאמר ששתיית האלכוהול מסוכנת לעובר ולנשים בהיריון.

<חגי ברוש: אנחנו גם שוקלים לצאת לאיזה שהוא קמפיין תקשורתי בשליש האחרון של השנה בנושא הזה.

<חגי ברוש: יש יום בינלאומי, שזה 9 לספטמבר, שעוסק בנושא של תסמונת האלכוהול העוברי.

<חגי ברוש: מאחר וזה נופל אצלנו ביום שישי, ב-8 לספטמבר, נציין את זה ביום עיון מאוד מעמיק ומאוד מקצועי בבית החולים שניידר.

<חגי ברוש: כל הנוכחים מוזמנים בין השעות 8:30 ל-15:00.

<חגי ברוש: אנחנו בתחילת הדרך.

<חגי ברוש: אנחנו לומדים את הנושא.

<חגי ברוש: עם הזמן נפתח ונתקדם הלאה, הכל בהתאם לממצאים שיעלו בשטח.

<חגית בוני: אנחנו עושים הכשרות לאחיות בטיפת חלב, לאחיות בבתי ספר לאחיות ולרופאים.

<חגית בוני: אנחנו מדברים על הנושא של אלכוהול והנזק לעובר.

<חגית בוני: הייתי שמחה אם היו יותר הכשרות גם בנושא של סמים.

שולי מועלם-רפאלי: מה המציאות של האלכוהול במדינת ישראל?

שולי מועלם-רפאלי: אני לא יודעת על אף אחד בסביבה שלי ששותה באופן קבוע כל יום או באופן מזדמן פעמיים או 3 בשבוע.

שולי מועלם-רפאלי: זה אומר שאני כנראה חיה בבועה, כאשר אני לא בן אדם שבדרך כלל חי בבועה, יעידו האנשים שמכירים אותי.

שולי מועלם-רפאלי: מה המצב במדינת ישראל מבחינת שתיית האלכוהול?

<חגית בוני: אין לי כאן את הנתונים המדויקים.

<חגית בוני: המדען הראשי שלנו יכול לבוא ולומר.

<חגית בוני: זה תלוי באוכלוסייה.

<חגית בוני: אני אחראית על פרויקט הסטודנטים ברשות.

<חגית בוני: אנחנו רואים שסטודנטים נוהגים אחרי שתיית אלכוהול.

<חגית בוני: רובם לא שותים שתייה שהיא לשכרות, שזה 5 משקאות לגברים ו-4 משקאות לנשים תוך כמה שעות, אבל גם אם אתה לא שותה לשוכרה, זה עדיין יכול לגרום לנזקים.

שולי מועלם-רפאלי: זה ברור.

שולי מועלם-רפאלי: האם בקבוצה של נשים בגיל הרלוונטי של הריון, שזה בין 20 ל-35, יש בעייתיות מבחינת שתיית אלכוהול?

<מרק גלזרמן: זאת לא בעיה כמו במדינות מסוימות בעולם.

<מרק גלזרמן: אין סף של אלכוהול שמותר בהיריון.

<מרק גלזרמן: למה אני אומר את זה?

<מרק גלזרמן: משום שמידי פעם אנחנו שומעים שכוס יין אדום אפילו טובה לבריאות.

<מרק גלזרמן: זה רע לבריאות.

<מרק גלזרמן: אין כמות של אלכוהול שמותרת בהריון.

<מרק גלזרמן: ייתכן מאוד שהשפעת האלכוהול על העובר מתחילה מאוד מאוד מוקדם.

<מרק גלזרמן: רוב הנשים לא יודעות שהן נכנסו להיריון.

<מרק גלזרמן: אני לא מדבר על נשים שהולכות לטיפול ויודעות בדיוק מתי היה הביוץ.

<מרק גלזרמן: לרוב הנשים זאת קצת הפתעה, מבורכת או לא מבורכת.

<מרק גלזרמן: בתקופה של בין הביוץ לתקופה שהאישה יודעת שהיא בהיריון האלכוהול יכול להשפיע עוד יותר גרוע.

<מרק גלזרמן: כמו שאנחנו ממליצים לנשים שמתכננות היריון ליטול חומצה פולית, כך אנחנו צריכים להמליץ לנשים שמתכננות היריון לא לשתות אף טיפת אלכוהול.

<חגית בוני: אותו דבר לגבי קנביס.

<חגית בוני: יש שימוש שכיח בגילאים האלה.

<חגית בוני: צריך להזהיר גם בעניין של קנביס.

<שוש גן נוי: אחד מגורמי הסיכון שניתנים למניעה הוא העישון.

<שוש גן נוי: זה מתחיל להשפיע על הפוריות עוד לפני הכניסה להיריון.

<שוש גן נוי: אנחנו יודעים שזה משפיע על הפוריות של הגבר ושל האישה.

<שוש גן נוי: זה פוגע בזרע, באיכותו.

<שוש גן נוי: כמובן שזה פוגע בעובר.

<שוש גן נוי: זה גורם למשקל לידה נמוך, ללידה בטרם עת, למוות בעריסה.

<שוש גן נוי: יש את הנושא של העישון הכפוי שמשפיע על נשים הרות מבחינת משקל לידה נמוך ולידה בטרם עת.

<שוש גן נוי: אני רוצה לקרוא לוועדה הזאת לקדם את החקיקה שמגינה על מי שלא מעשן.

<שוש גן נוי: צריך לעודד את העניין של מניעת התחלת העישון.

<שוש גן נוי: אמנם הקטע של החקיקה, מה שקשור לפרסום, זה יותר בוועדת הכלכלה, אבל יושב-ראש הוועדה הזאת אמר שהוא מוכן לקחת את זה על עצמו.

<שוש גן נוי: יש בצינור חוקים שמגינים על ילדים ועל נשים הרות, אבל זה לא מיושם.

<שוש גן נוי: מזה כמה שנים החקיקה תקועה.

<שוש גן נוי: אני באמת קוראת לוועדה לקדם את זה.

<שוש גן נוי: אני יודעת שהנושא של הכשרה והדרכת הצוותים נעשה כי אני באה מהמערכת, אבל צריך לדעת איך לגשת לאישה הרה שרוצה להיגמל, מרגישה רגשות אשמה או מסתירה כי היא מרגישה מותקפת.

<שוש גן נוי: יש גישות התנהגותיות, יש דרכים.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו יותר ויותר מבינים זה שלא מספיק שאנחנו מחוקקים חוקים חשובים וטובים או טובים פחות, אלא חשוב התהליך שמוביל את החוקים ליישום, כאשר האכיפה היא הדבר המרכזי בהתנהלות.

<שוש גן נוי: כל שנה יוצא דוח של משרד הבריאות.

<שוש גן נוי: אין מספיק נתונים.

<שוש גן נוי: הנתונים העדכניים שאני מקריאה הם מלפני 6 שנים.

שולי מועלם-רפאלי: הוצג לנו דוח יפה ומרשים.

<שוש גן נוי: לא של נשים הרות.

<שוש גן נוי: אני מבקשת שיביאו נתונים לגבי נשים הרות, כדי שנדע את היקף הבעיה באמת.

שולי מועלם-רפאלי: כמו שאמרתי, הדיון הוא במסגרת יום שמציין את יום בריאות האישה הבינלאומי.

שולי מועלם-רפאלי: הוא נעשה בהובלה שלי ובשיתוף הדוק עם משרד הבריאות וההסתדרות הרפואית.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שאחד הדברים המרכזיים שעלו פה בדיון הוא ההבנה שאנחנו מסתכלים על עובר הרבה קודם ממה שחשבנו שצריך להסתכל עליו עד היום, או עד התקופה האחרונה.

שולי מועלם-רפאלי: אני מאמצת את המשפט שאמרת אותו, פרופ' גלזרמן, שבעצם החיים של הילד שייוולד בעוד 9 חודשים מתחילים 40 שבועות לפני שהוא נולד לתוך בריאות שאנחנו מקווים שתהיה שלמה.

שולי מועלם-רפאלי: אתה נקטת במילה "כלוא".

שולי מועלם-רפאלי: לי היא עושה קצת תחושה של חוסר נוחות, אבל אתה צודק, העובר נמצא שם.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מבינים שחייו של הילד הזה לא מתחילים מ-0.

שולי מועלם-רפאלי: ה-0 הוא כשהאימא נכנסת להיריון, אפילו קודם לכן.

שולי מועלם-רפאלי: הדבר המרכזי שאנחנו אומרים אותו תמיד זה אורח חיים בריא.

שולי מועלם-רפאלי: אורח חיים בריא משפיע על החיים של הנשים, של הגברים.

שולי מועלם-רפאלי: אורח חיים בריא משפיע על איך ייראו חייו של הילד משעת לידתו והלאה.

שולי מועלם-רפאלי: הנתונים על ההשפעות, על המחלות הנפשיות והפיזיולוגיות, על איך ייראו חייו של הילד על סמך 40 השבועות של ההיריון הם קריטיים.

שולי מועלם-רפאלי: אני מבקשת לצאת מכאן עם אמירה ברורה ביחס לכמה דברים, אבל אני רוצה להתחיל מהדבר שעלה פה וניתן לשנות אותו, שזה הנושא של העישון ושתיית האלכוהול.

שולי מועלם-רפאלי: במכוון אני לא מכניסה ביחד איתם את העולם של סמים, כי אני חושבת שהוא נתפס בעיני רובנו כנושא של אקסטרים, כסוג של קצה.

שולי מועלם-רפאלי: עישון ואלכוהול זה משהו שאנחנו יותר סלחניים כלפיו, יותר מסוגלים להכיל אותו, פחות מרשים לעצמנו להיכנס לפרטיות של כל אחד שבוחר לעשן סיגריות ודברים אחרים.

שולי מועלם-רפאלי: האמירה הברורה שיוצאת מהוועדה פה היא שכל אישה שמתכננת היריון צריכה להפסיק לשתות אלכוהול, צריכה להפסיק לעשן, צריכה להגן על עצמה מעישון פסיבי.

שולי מועלם-רפאלי: כל אישה שמתכננת היריון צריכה, בנוסף להחלטה לקיים תזונה בריאה יותר, להימנע מחשיפה לחומרים שהם חומרים רעילים, גם אם הם לא נעשים בצורה שהם מוחדרים לגוף שלה.

שולי מועלם-רפאלי: התפקיד של משרד הבריאות ושל הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול היא להעלות מודעות.

שולי מועלם-רפאלי: תמיד בדיונים האלה נגיד שהכל מתחיל בחינוך שלנו, המבוגרים, בחינוך של הנוער ושל הילדים.

שולי מועלם-רפאלי: יש גילאים שבהם אנחנו צריכים יותר לפעול, כאשר הגילאים האלה הם שנות הנערות, התיכון, הצבא והאוניברסיטה.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו רואים את הגילאים האלה כגילאים מרכזיים.

שולי מועלם-רפאלי: צריך להימנע מכניסה לעולם של שתיית אלכוהול, בין אם קבוע או מזדמן, להימנע מכניסה לעולם של עישון של סיגריות ודברים חמורים יותר.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה לכולם.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו ממשיכים את היום הזה בוועדות השונות.