ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 146, 2016-01-13 09:00

מאיר כהן: בוקר טוב לכולם.

מאיר כהן: אני מבקש לשבת, אנא מכם.

מאיר כהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה והרווחה.

מאיר כהן: אנחנו מאחלים בריאות לאחיו של יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אלאלוף.

מאיר כהן: אני מקדים ואומר שלפי סעיף 120, גם אם נאמרו פרטים מזהים – אני מבקש שלא ייאמרו פרטים מזהים כשאנחנו מדברים על ילדים – אנחנו רשאים לשמוט אותם מהפרוטוקול.

מאיר כהן: אז, אנא מכם, יש כאן הורים שהוזמנו, אני מבקש לא להזכיר שמות.

מאיר כהן: היועצת המשפטית, בבקשה, גברתי.

מאיר כהן: איפה אנחנו עומדים?

<נעה בן שבת: אנחנו עומדים בסעיף 51(א).

מאיר כהן: שלום לחברת הכנסת קארין אלהרר.

מאיר כהן: בוקר טוב.

מאיר כהן: בבקשה.

<נעה בן שבת: אנחנו עומדים בסעיף 51(א) בנוגע לסמכויות המפקחים.

<נעה בן שבת: בדיון האחרון התחלנו לדבר על הנושא שנמצא פה בנוסח בקריאה הראשונה שסמכויות המפקחים יינתנו להם בישראל ובאזור.

<נעה בן שבת: משרד המשפטים התחיל להציג את הבעייתיות בנושא.

<נעה בן שבת: אולי כדאי שהם ישלימו.

מאיר כהן: משרד המשפטים.

<תהילה רוט: בוקר טוב.

<תהילה רוט: תהילה רוט, מחלקת ייעוץ, משרד המשפטים.

<תהילה רוט: סעיף 51 להצעת החוק עוסק בהסדרת סמכויותיהם של פקחי האומנה.

<תהילה רוט: כיום סמכויות דוגמת אלו בתחומי היישובים הישראלים ביהודה ושומרון מוסדרות בתחיקת הביטחון, בצווי אלוף.

מאיר כהן: סליחה גברתי.

מאיר כהן: בוקר טוב.

מאיר כהן: הצטרפה חברת הכנסת מרב בן-ארי.

<תהילה רוט: כיום סמכויות כדוגמת אלו מוסדרות בתחיקת הביטחון בתקנונים.

<תהילה רוט: זה צו אלוף שחל בתחומי ההתיישבות הישראלית ולא בחקיקה של הכנסת.

<תהילה רוט: כנראה תידרש חקיקה או תיקון משלים.

<תהילה רוט: להבנתנו, ולעמדת יועמ"ש איו"ש, שהוא הגורם - - -

מאיר כהן: סליחה, גברתי.

מאיר כהן: אני מבקש לשבת, להתמקם.

<תהילה רוט: להבנתנו, ולעמדת יועמ"ש איו"ש, שהוא הגורם המשפטי בפרקליטות הצבאית שאחראי על תחומי יהודה ושומרון, כנראה שבכל מקרה יידרש תיקון משלים או חקיקה בתקנונים כדי שלא יהיה ספק לגבי קיום של סמכות חוקית ביחס להפעלת סמכויות המפקחים.

<תהילה רוט: ב-5.7.2015 התקיים דיון בוועדת שרים לחקיקה להחלת דין רציפות על החוק הזה.

<תהילה רוט: עמדת שרת המשפטים, שהתקבלה פה אחד על-ידי ועדת השרים, הייתה, על-אף האמור, להותיר את הנוסח כפי שהוא, הכולל התייחסות לשטחי האזור.

מאיר כהן: ומי מתנגד להשאיר את הנוסח כפי שהוא?

מאיר כהן: אף אחד.

<נעה בן שבת: לא, מתנגדים להשאיר את הנוסח כפי שהוא כפי שעבר בקריאה ראשונה – ההתנגדות באה בגלל ההערה שציינה פה עורכת הדין רוט - -

מאיר כהן: שבסופו של דבר זה יהיה בצו אלוף?

<נעה בן שבת: - - שזה משהו תקדימי, שסמכויות מפקחים – היא הסבירה את זה גם בדיונים הקודמים.

קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, אני באופן אישי לא חושבת שצריך לכתוב כאן הוראות שאינן קיימות בחקיקה אחרת.

קארין אלהרר: ברם, זה היה תנאי של שרת המשפטים להעברת ההצעה לדין רציפות בוועדת שרים.

קארין אלהרר: עם כל הכבוד, לא רציתי שהצעת החוק תיפול בגלל האמירה הזאת.

קארין אלהרר: אני התחייבתי לשרת המשפטים, אני חושבת שגם יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, חבר הכנסת אלי אלאלוף.

קארין אלהרר: אני מנועה מלומר את דעתי האישית בעניין.

מאיר כהן: היות והתחייבנו - - -

קארין אלהרר: התחייבויות צריך לקיים.

קארין אלהרר: גם בפוליטיקה.

<מוטי רנד: בוקר טוב.

<מוטי רנד: מוטי מהפורום למען ילדי הרווחה.

<מוטי רנד: אני רוצה להעלות עניין כללי שקשור לעניין המפקחים.

<מוטי רנד: אין פה התייחסות - - -

<נעה בן שבת: רק אם אפשר לסיים את הנקודה הזאת, אדוני.

<נעה בן שבת: אני רוצה להבין מה המשמעות שאדוני אומר.

<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר, זה דבר שלא היה כל כך ברור בדיון הקודם, שאם משאירים את הנוסח כפי שהוא, אז אתה אומר שמשאירים את המילים "בישראל ובאזור".

<נעה בן שבת: המשמעות היא שזו הוראה תקדימית שאין כמוה.

<נעה בן שבת: בדרך כלל שמופיעה התייחסות לאזור, מדובר בהוראות שהן פרסונליות, שהן נוגעות לאדם שקשור לנושא.

מאיר כהן: מה הנוסח לדעתך שלא ייצור לנו בעיה?

מאיר כהן: מה הנוסח?

מאיר כהן: תנסחי את זה.

<נעה בן שבת: מהבחינה המשפטית, דרך המלך, כפי שציינה תהילה רוט, היא בצווי אלוף, להחיל חקיקה על שטחי יהודה ושומרון.

מאיר כהן: כלומר, לא לרשום בישראל ובאזור, אלא להשאיר את זה בצווי אלוף, כמו שקורה היום.

<נעה בן שבת: לא לרשום בישראל ובאזור, להשאיר את זה בצווי אלוף.

<נעה בן שבת: אני רוצה לוודא שיועמ"ש יו"ש אמר שיש לו כוונה לתת לגבי הצעת החוק הזאת צו אלוף, להכניס אותה לנספח לתקנון.

<תהילה רוט: עוד בכנסת הקודמת, אחרי שזה עבר, אחרי שהצעת החוק עברה קריאה ראשונה, הועברה אלינו הצעת החוק לבחינה.

<תהילה רוט: לכאורה בתוך תקופת התחולה ניתן יהיה לעשות עבודה מקבילה - - -

מאיר כהן: אני חושב שאנחנו נסתפק בזה.

מאיר כהן: זה ישוב ותזכרו את זה לטובת העניין, של היועץ המשפטי.

<נעה בן שבת: בסדר.

<נעה בן שבת: רק שיהיה ברור שהכוונה היא שכן יהיו משפחות אומנה, כמובן, ביהודה ושומרון - -

מאיר כהן: בטח.

<נעה בן שבת: - - וצו אלוף יאפשר את הפעולה הזאת.

מאיר כהן: יהיו ויהיו.

מאיר כהן: אנחנו נשמח שיהיו גם שם.

מאיר כהן: כן, בבקשה.

<מוטי רנד: הנושא של הפיקוח הוא עקב אכילס של החוק הזה, וגם של מסגרות אחרות של הרווחה.

<מוטי רנד: כי בהיעדר פיקוח הולם קורות כל מיני תופעות שחלקן הוצגו בסרטון שהעברתי לוועדה.

<מוטי רנד: לכן מה שאני אומר שחסר פה – אין פה שום הגדרה ליחס כמותי של מפקחים לעומת ילדים, מה התדירות של ביקורים של מפקח, גם לילדים וגם למשפחות האומנה.

<מוטי רנד: צריך להגדיר איזשהו תקן מסוים לעניין הזה.

<מוטי רנד: החוק צריך להתייחס לזה.

מאיר כהן: דיברנו על זה.

מאיר כהן: משרד הרווחה.

<רינת וייגלר: כל הנושא של תקנים וכוח אדם - - -

מאיר כהן: שם ותפקיד.

<רינת וייגלר: רינת וייגלר, סגנית יועצת משפטית במשרד הרווחה.

<רינת וייגלר: כל הנושא של תקנים וכוח אדם מוסדר לא בחקיקה ראשית, אלא בתקנות.

<רינת וייגלר: החוק מתייחס לנושא הזה, שיהיו תקנות בעניין הזה.

מאיר כהן: אוקיי, תודה רבה.

מאיר כהן: הלאה.

מאיר כהן: לא, אני לא רוצה לנהל דיון.

מאיר כהן: אלו תקנות.

מאיר כהן: הייתי שר הרווחה.

מאיר כהן: אגב, אתה צודק במה שאתה אומר, וזה לא יתוקן דרך חקיקה.

מאיר כהן: זה יתוקן דרך היערכויות אחרות.

מאיר כהן: התחילה אצלי רפורמה אמתית בנושא הפיקוח, אבל מה שציינת, זה בדיוק המציאות, אני מסכים אתך.

מאיר כהן: אז חבל שאנחנו נדוש.

מאיר כהן: זה יתוקן, לא דרך החוק, רק דרך תקנות.

מאיר כהן: זהו, אני סוגר את הוויכוח.

<מוטי רנד: צריך פיקוח על התקן.

מאיר כהן: לא דרך החוק.

מאיר כהן: אני לא מתווכח אתך.

מאיר כהן: בבקשה, גברתי.

<נעה בן שבת: להערה שנשמעה, אני רוצה לציין שבהוראות שנוגעות לגוף המפעיל, הוא מחויב להחזיק כוח אדם, ושם נקבע יחס בין מספר מנחי האומנה וכוח האדם שמוחזק בגוף המפעיל לבין מספר הילדים או מספר משפחות האומנה.

מאיר כהן: הוא דיבר באופן כללי על מצב קשה של פיקוח של משרד הרווחה, והוא צודק.

מאיר כהן: אבל זה לא נתקן את זה כאן.

<נעה בן שבת: אדוני, להשלמת ההערה שנשמעה קודם לגבי הנושא של ההחלה על האזור.

<נעה בן שבת: כפי שאמרנו, החלה טריטוריאלית במשמעות של החלת סמכויות של מפקחים באזור היא תקדימית.

<נעה בן שבת: לא נכון לעשותה, אני חושבת, במקרה הזה.

<נעה בן שבת: לעומת זאת, היו חוקים שבהם נעשתה החלה פרסונלית.

<נעה בן שבת: יש לנו פה הגדרה שנוספה עכשיו, אחרי הקריאה הראשונה, הגדרה של תושב ישראל.

<נעה בן שבת: היא דורשת שתושב ישראל יהיה אזרח ישראלי – יכול להיות גם אזרח ישראלי באזור – או מי שניתנו לו אשרת עולה, תעודת עולה, רישיון לישיבת קבע, או ששר הפנים – פה מוצע להוסיף שר הפנים – או מי שהסמיכו לכך, מצא כי הוא זכאי לאשרת עולה.

<נעה בן שבת: והתנאי הוא שהוא מתגורר בישראל לפחות שלוש שנים מתוך חמש השנים שקדמו לבקשה, לפחות 12 חודשים מתוך 18 החודשים שקדמו להגשת בקשה.

<נעה בן שבת: שם, אדוני, אולי אפשר להוסיף שמתגורר בישראל או באזור, כי יכול להיות שהוא בעל רישיון תושב קבע שמתגורר באזור, ואז הדבר הזה יכול בחקיקה פרסונלית, שהיא לא חורגת באותה מידה.

מאיר כהן: משרד המשפטים, מקובל עליך?

קארין אלהרר: זה נראה לכם?

מאיר כהן: משרד המשפטים?

מאיר כהן: ובזה נסיים את הסוגיה.

מאיר כהן: תגובתך, גברתי.

<נעה בן שבת: מה שהצענו, אם רוצים בכל זאת להבהיר את הכוונה שמשפחות אומנה יהיו גם באזור, נכלול בהגדרת תושב ישראל – להגיד המתגורר בישראל או באזור.

<נעה בן שבת: יש לנו שם תנאי של מגורים.

<תהילה רוט: אני חושבת שכדאי לעשות על זה רק איזושהי בדיקה ביחס לחוקים אחרים.

<תהילה רוט: כי, לכאורה, תושב ישראל – אנחנו מפרשים את זה - - -

מאיר כהן: גברתי היועצת, אולי תסגרו את זה אחרי?

מאיר כהן: חבל.

<תהילה רוט: חוקים אחרים שאם תושב ישראל - - -

<נעה בן שבת: זה יכול להיות כיוון של הבהרה מה הכוונה – הכוונה שיהיו משפחות אומנה גם באזור.

מאיר כהן: הוצע פה כיוון.

<נעה בן שבת: לא חורג כמו החלת סמכויות מפקחים, שהוא באמת דבר שלא נעשה עד עכשיו בחקיקה.

<תהילה רוט: השאלה אם בדברי ההסבר, שיהיה כתוב במפורש שזה לא - - -

מאיר כהן: אנא, תסגרו את הסוגיה הזאת אחר-כך בשיחה ביניכם.

מאיר כהן: תקבעו ותבואו עם משהו סגור.

מאיר כהן: בבקשה, גברתי נעה.

<נעה בן שבת: אנחנו בסעיף 51(ב).

<נעה בן שבת: עוברים הלאה.

מאיר כהן: תפקידי המפקח שהוסמך.

<רותם יוסף: "(ב) תפקידי מפקח שהוסמך כאמור בסעיף קטן (א) יכללו, בין השאר, את אלה: (1) פיקוח על ביצוע תכניות טיפול של ילדים באומנה; (2) המלצה לממונה על הרישוי בדבר התאמת אדם לשמש אומן, בין היתר בהתבסס על חוות הדעת של מנחה אומנה; (3) פיקוח על הגוף המפעיל ובקרה על פעולותיו, לרבות לעניין הדרכה של כוח האדם, ובכלל זה מנחי האומנה, והכשרת משפחות אומנה; (4) פיקוח על משפחות אומנה, ובכלל זה פיקוח על קיום רישיון אומנה ועמידה בתנאיו, לרבות בדרך של ביקור במשפחת האומנה על פי הוראות סעיף 54(3) ושיחה עם הילד ועם משפחת האומנה; (5) בקרה אחר העמדת מצאי הולם של משפחות אומנה, בהתאמה לצורכי הילדים המופנים להשמה במשפחות אומנה; (6) מתן הנחיות לתיקון ליקויים שנמצאו בעקבות תלונות שהתקבלו, ובכלל זה מנגנון בירור התלונות, תלונות הורי הילדים או משפחת האומנה לעניין הפרת ההוראות לפי חוק זה, ופיקוח ובקרה על תיקון הליקויים שנמצאו; (7) פיקוח ובקרה לרבות בדרך של קבלת דיווח אחר קיומו של טיפול הולם באירועים חריגים; (8) בקרה אחר קיומו של תיעוד מנומק והולם לגבי הילדים באומנה ולגבי משפחות האומנה, בהתאם להוראות חוק זה, ואחר איסוף המידע ושמירתו בהתאם להוראות חוק זה; (9) בדיקה עתית ובקרה אחר העברת התשלומים המיועדים לילדים באומנה ליעדם.

<רותם יוסף: (ג) הודעות על הסמכה לפי סעיף זה ועל מינוי מפקח ארצי לפי סעיף 52 יפורסמו ברשומות".

מאיר כהן: מישהו רוצה להתייחס אך ורק לסעיף הזה?

מאיר כהן: לא, בואו נמשיך.

<נעה בן שבת: אני רוצה רק להבהיר, כפי שהבהרנו, המפקחים, כפי שהוגדר בסעיף 20, מפקחים על התהליכים, אבל הם גם אמורים להתייחס לכל מקרה של תלונה.

<נעה בן שבת: בתלונות של ילדים יש גם את מנגנון התלונה, והוא יעביר דברים לבדיקת המפקחים, גם תלונות של הורי הילדים.

<נעה בן שבת: כמובן, אלו תלונות שנוגעות לתפקוד הגוף המפעיל, תלונות לפי חוק הזה, וכך גם תלונות של משפחות האומנה על דברים שקורים לפי החוק הזה, תפקודי הגוף המפעיל, תפקודי גורמים אחרים, העברות מידע, דברים כאלה.

<נעה בן שבת: תלונות אלו צריכות להיות מטופלות על-ידי המפקח.

קארין אלהרר: אדוני, האם אפשר, לשם ההתקדמות, להצביע על (ב) ו-(ג) להשאיר את (א) ללא הצבעה?

מאיר כהן: אפשר להצביע על (ב) ו-(ג).

מאיר כהן: כן, ולהשאיר את (א).

קארין אלהרר: לא להצביע על סעיף קטן (א) ולהצביע על (ב) ו-(ג).

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: בואו נעבור להצבעה על (ב) ו-(ג).

מאיר כהן: סעיף (ב) – מי בעד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 51(ב) – 2

מאיר כהן: נמנעים – אין

קארין אלהרר: אין לי זכות הצבעה בוועדה.

מאיר כהן: מי בעד סעיף (ג)?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 51 (ג) – 2

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אישרנו את שני הסעיפים.

מאיר כהן: אני רוצה לעשות פסק זמן.

מאיר כהן: הגיעו לכאן שני הורים – א' נמצאת כאן?

מאיר כהן: מעמותת "אור שלום".

<נתאי חורש: נתאי מ"אור שלום".

<נתאי חורש: הם בדרך.

<נתאי חורש: הם יגיעו.

מאיר כהן: הם בדרך, אז אנחנו נחכה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: גברתי, סעיף 52.

<רותם יוסף: "המפקח הארצי על האומנה – 52.

<רותם יוסף: השר ימנה מבין המפקחים, מפקח ארצי על האומנה, שתפקידיו, נוסף על תפקידי הפיקוח, יהיו אלה: (1) הבניית הפיקוח, לרבות הבניה מפורטת של נהליו, דרכי ביצועו ובחינה תקופתית של מידת התאמתו והצלחתו במטרותיו; (2) ייעוץ, הנחיה, הדרכה והכשרה של כוח האדם במערך הפיקוח על האומנה; (3) קביעת תכני ההכשרה של כוח האדם המיועד לעבודה בגופים המפעילים, והתנאים לביצוע ההכשרה; (4) העברת מדיניות המשרד לגופים המפעילים האחראים על ביצועה".

<נעה בן שבת: כשקראנו את סעיף ההגדרות עלתה סוגיה של הגדרה של מפקח ארצי על האומנה.

<נעה בן שבת: ההגדרה היא ""המפקח הארצי" – מפקח שמינה השר לפי סעיף 52 לעמוד בראש מערך הפיקוח על יישום הוראות חוק זה ויעדיו".

<נעה בן שבת: עלתה סוגיה אם יהיו כמה מפקחים, כפי שקיים היום במשרד הרווחה, לכל אגף מפקח האומנה שלו, או שיהיה מפקח ראשי אחד.

<נעה בן שבת: עמדת משרד הרווחה, שהתקבלה אצלנו, היא שיהיה מפקח אחד, מפקח ראשי, שהוא יתכלל את כל הנושא של פיקוח על האומנה.

<נעה בן שבת: כמו שכתוב פה, תפקידיו מפורטים פה.

מאיר כהן: השארתי איזו מורשת.

מאיר כהן: מצוין.

מאיר כהן: מוטי, אתה דיברת על הפיקוח.

מאיר כהן: זה היה משהו לא ברור, למה אין מישהו שמתכלל.

מאיר כהן: אני שמח שזאת עמדתכם.

מאיר כהן: יופי.

<נעה בן שבת: אם נצביע על הסעיף הזה, נוכל גם לאשר את ההגדרה - - - של האומן.

מאיר כהן: אנחנו נצביע על זה.

מאיר כהן: נצביע עכשיו על זה?

מאיר כהן: אוקיי, סעיף 52.

<נעה בן שבת: וגם ההגדרה של מפקח ארצי.

מאיר כהן: וגם ההגדרה של מפקח ארצי בהגדרות.

מאיר כהן: הצבענו.

מאיר כהן: שניים.

קארין אלהרר: תגיד לפרוטוקול שזה בעד.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 52 – 2

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אין נמנעים.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: סעיף 53.

<רותם יוסף: "תנאים להסמכה – 53.

<רותם יוסף: לא יוסמך מפקח לפי הוראות סעיף 51(א) אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה: (1) הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לדעת השר לשמש כמפקח; (2) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שיקבע השר; (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שיורה השר".

מאיר כהן: תודה, גברתי.

מאיר כהן: הערות לגבי הסעיף הזה?

מאיר כהן: כן, גברתי.

מאיר כהן: שם מלא.

<משכית בנדל: שמי עורכת דין משכית בנדל מהאגודה לזכויות האזרח.

<משכית בנדל: אנחנו רוצים להציע שלתנאי ההסמכה יוסף תנאי שהמפקח – תוגדר איזושהי תקופת צינון במקרה שהמפקח הועסק בעבר על-ידי אחד מהגופים המפעילים, והמפקח יחתום על הצהרה שהוא לא מצוי בניגוד עניינים.

מאיר כהן: כלומר, המפקח הארצי שימונה יעבור איזו תקופת צינון?

<משכית בנדל: קודם כל המפקחים מכוח סעיף 51, והמפקח הארצי.

מאיר כהן: מה יש לכם אתם עם כל הצינונים האלה?

מאיר כהן: בסוף כל המדינה תהיה בצינון.

<משכית בנדל: יש בעיה אינהרנטית שאדם שנניח הועסק במשך תקופה בגוף המפעיל עכשיו אמור לפקח על הגוף המפעיל.

<משכית בנדל: אני לא אומרת שהוא לא יכול לעשות את הדבר הזה.

<משכית בנדל: יכול להיות שהחליטו שהוא יכול, אבל הוא צריך לחתום על הצהרה שהוא לא מצוי בניגוד עניינים.

<משכית בנדל: או תקופת צינון.

מאיר כהן: להערכתי, תקופת צינון מיותרת, אבל אני בהחלט מקבל את הערכתם.

מאיר כהן: לדעתי, הוא באמת צריך לחתום על הצהרה שלא תהיינה – בוודאי.

מאיר כהן: את צודקת, אבל לא תקופת צינון.

מאיר כהן: תפסיקו עם תקופות הצינון האלה.

<משכית בנדל: איזושהי הוראה שמבטיחה שהפיקוח ייעשה - - -

מאיר כהן: יש הרבה מנהיגים טובים שמצוננים בצה"ל.

מאיר כהן: הערתך מקובלת.

מאיר כהן: משרד הרווחה, בבקשה.

<רינת וייגלר: לגבי עובד, כאשר הוא עובר מתפקיד מחוץ למדינה – אנחנו מגדירים פה שמפקח צריך להיות עובד מדינה.

<רינת וייגלר: ברגע שאדם נכנס לעבוד במדינה, הוא צריך להצהיר על תצהיר ניגוד עניינים.

מאיר כהן: שכולל בתוכו ניגוד עניינים?

<רינת וייגלר: כן, שכולל התייחסות לניגוד עניינים.

מאיר כהן: אוקיי, אנחנו נסתפק בזה.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: נסת

מאיר כהן: פק בזה, גברתי.

<משכית בנדל: זה נכון, אבל זה לא לגמרי עונה על האפשרויות השונות שיכולות לצוץ, כיוון שיכול להיות שכשאדם נכנס להיות עובד מדינה, הוא עשה תפקיד אחד, ואחר-כך הוסמך להיות מפקח על גוף מפעיל.

<משכית בנדל: לא בהכרח חלפו יותר מדי שנים בין זה לבין זה.

מאיר כהן: ממה נפשנו.

מאיר כהן: במה זה שונה מדברים אחרים?

מאיר כהן: מה שאת אומרת, נחיל את זה כמעט על כל תפקיד של עובד מדינה.

מאיר כהן: אני מציע - - -

<משכית בנדל: זה נראה לי – מדובר בתפקיד - - -

מאיר כהן: אנחנו שמענו.

מאיר כהן: אני בהחלט מקבל את מה שאת אומרת, אבל היות ומשרד הרווחה אומר שעובד שעובר לעבוד כעובד ציבור במשרד הרווחה, ממילא הוא חתום על אי-ניגוד עניינים, אנחנו נסתפק בזה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: בבקשה, אנחנו נמשיך.

מאיר כהן: את הסעיף הזה סיימנו.

מאיר כהן: אני מבקש להצביע על סעיף 53.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 53 – 2

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אין מתנגדים.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לסעיף 54, גברתי.

<רותם יוסף: "סמכויות פיקוח – 54.

<רותם יוסף: לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה רשאי המפקח – (1) לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו; (2) לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל מידע [ידיעה] או מסמך הדרושים לו לשם מילוי תפקידיו, לרבות כל מידע הנוגע לילד באומנה ובכלל זה תיקו האישי, בפסקה זו, "מסמך" – לרבות פלט, כהגדרתו בחוק המחשבים התשנ"ה–1995 ; (3) להיכנס בכל עת סבירה, למקום שהכניסה אליו דרושה לשם מילוי תפקידיו ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט, או בשעה סבירה ובתיאום מראש, אם ניתנה לכך הסכמה בכתב של בגיר המחזיק בנכס; ואולם, מפקח רשאי לבקר בבית משפחת אומנה אשר נתונה לפיקוחו אף אם לא מתקיימים התנאים האמורים, אם קיים חשד לפגיעה בשלומו של ילד הנמצא בהשמה במשפחת האומנה; (4) למסור לגוף מפעיל, למנחה אומנה או למשפחת אומנה, בכתב, פירוט של ההוראות שלא קוימו, ולדרוש מהם לתקן את הליקויים בלא דיחוי או בתוך פרק זמן שיקבע; מי שנדרש לכך, יתקן את הליקויים לא יאוחר מהמועד הנקוב בדרישה לתיקון ליקויים, ידווח על כך למפקח וימציא אישורים על כך כפי שידרוש המפקח".

מאיר כהן: בבקשה, גברתי.

<ליאת יעקובוביץ: ליאת יעקובוביץ.

<ליאת יעקובוביץ: הערה קטנה לגבי סעיף 54(3).

<ליאת יעקובוביץ: יש צורך להוסיף אחרי המילים "לשם מילוי תפקידיו" – "על-פי חוק זה", כך שיובהר שהפעלת הסמכויות - - -

מאיר כהן: עוד פעם.

<ליאת יעקובוביץ: "על-פי חוק זה".

מאיר כהן: בסעיף (3).

<ליאת יעקובוביץ: כן.

<ליאת יעקובוביץ: "לשם מילוי תפקידיו על-פי חוק זה", כך שיובהר שזו אכיפה שנדרשת, סמכויות אכיפה שניתנו לביצוע תפקידיו על-פי החוק האמור.

מאיר כהן: נעה, מבקשים להוסיף "על-פי חוק זה".

מאיר כהן: אני לא חושב שנתנגד.

<נעה בן שבת: ברור.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: קיבלנו את הערתך.

מאיר כהן: בבקשה.

<מוטי רנד: מוטי רנד, הפורום למען ילדי הרווחה.

<מוטי רנד: באותו סעיף (3), בסוף, "קיים חשד לפגיעה בשלומו של ילד הנמצא בהשמה במשפחת האומנה" – אני חושב שבמצבים מסוימים, אם קורה מצב שסותר את סעיף 8 בחוק, חשד לפגיעה בילד – צריך להוסיף סמכות למפקח להוציא את הילד ממשפחת האומנה באופן מידי, כמו שיש סמכות לעובד סוציאלי לפי סעיף 11 לחוק הנוער להוציא באופן מידי את הילד.

מאיר כהן: הרווחה, בבקשה.

<רינת וייגלר: יש לנו סמכות לסיים אומנה בדחיפות.

<רינת וייגלר: כבר עברנו על הסעיף הזה, אני לא זוכרת כרגע איזה סעיף זה.

<רינת וייגלר: כאשר מפקח מגלה צורך כזה, הוא אמור לפנות לפקיד סעד לחוק נוער.

<רינת וייגלר: אלו סמכויותיו של פקיד סעד לחוק נוער.

מאיר כהן: הוא יכול לעשות את זה מידית דרך פקיד הסעד.

<רינת וייגלר: למפקח עצמו אין סמכות.

מאיר כהן: אין סמכות, ואני שמח שאין לו סמכות, אלא פקיד הסעד עושה את זה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: הלאה, בבקשה.

מאיר כהן: סעיף (4).

מאיר כהן: נצביע על סעיף 54.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 54 – 2

מאיר כהן: נמנעים – אין

<קריאה: נעה, מה החלטתם על מידע או ידיעה?

<נעה בן שבת: מידע.

<נעה בן שבת: הנוסח בחקיקה שאנחנו ראינו מדבר על מידע.

מאיר כהן: בבקשה, גברתי, נמשיך.

<רותם יוסף: "תנאים להפעלת הסמכות – 55.

<רותם יוסף: מפקח לא יפעיל את הסמכויות הנתונות לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה – (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; (2) יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה".

מאיר כהן: בבקשה, הערות לסעיף הזה.

מאיר כהן: קבלו, יש לך הערות?

מאיר כהן: נכנסת רק עכשיו.

מאיר כהן: בבקשה, הערות לסעיף הזה.

מאיר כהן: אנחנו נצביע על הסעיף הזה.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: נמנעים?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 55 – 2

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: בבקשה, סימן ב'.

<נעה בן שבת: אדוני, פה עוברים למנגנון לבירור תלונות לילדים באומנה.

מאיר כהן: שנייה.

מאיר כהן: אדוני מ"אור שלום", כשההורים יגיעו, אנא עדכן אותנו.

<נעה בן שבת: מנגנון לבירור תלונות לילדים באומנה.

<נעה בן שבת: המנגנון הזה נועד להיות סמכות מיוחדת שתשמע תלונות של ילדים באומנה, שהם לא יהיו מושתקים.

<נעה בן שבת: המצב שלהם הוא מצב מאוד רגיש בתוך משפחת האומנה, ולכן שתהיה להם אפשרות לפנות בצורה נגישה, בצורה שמותאמת לגיל שלהם, מוצע להוסיף פה גם בשפה המובנת להם, כדי לאפשר לשמוע אותם לגורם שזה יהיה תפקידו, זאת אומרת, שיהיה מופקד על הנושא הזה של קבלת תלונות ובירורן.

<רותם יוסף: "סימן ב': מנגנון לבירור תלונות ילדים באומנה – מנגנון תלונה – 56.

<רותם יוסף: (א) השר יקים מנגנון לבירור תלונות של ילדים המושמים באומנה בכל הנוגע לחיי היום-יום שלהם באומנה (בחוק זה – מנגנון תלונה), וימנה עובד מקרב עובדי משרדו שיהיה אחראי לקבלת התלונות ובירורן (בחוק זה – הממונה על התלונות)".

קארין אלהרר: סליחה, אפשר הערה?

קארין אלהרר: אני מתנצלת.

קארין אלהרר: סעיף (א) – אני רק רוצה להבין, מדובר במנגנון שהוא פנים משרדי?

<נעה בן שבת: לפי מה שמוצע כאן, שהשר ימנה מקרב עובדי משרדו.

קארין אלהרר: חלילה, מבלי לפגוע בכבודם של העובדים והמפקחים במשרד הרווחה, אבל המטרה של מנגנון בירור תלונות היא שיהיה גוף שהוא נטול פניות.

קארין אלהרר: זאת אומרת, שהוא לא מעורב בדבר, ושניתן יהיה להתלונן שם.

קארין אלהרר: כי אחרת – חלילה, אין בלבי על אף אחד ממשרד הרווחה.

קארין אלהרר: אני רק אומרת שבסופו של דבר - - -

מאיר כהן: הנקודה ברורה.

מאיר כהן: תיכף נפתח את זה לדיון.

מירב בן ארי: אני חייבת להעיר משהו בעניין הזה.

מאיר כהן: תציגי את עצמך לפרוטוקול.

מירב בן ארי: חברת הכנסת מירב בן ארי, לפרוטוקול של אדוני היושב-ראש.

מירב בן ארי: אני אומרת שברוב הארגונים, אם אנחנו לוקחים, להבדיל, את הנושא של הטרדות מיניות, יש אדם מתוך הארגון.

מירב בן ארי: זה לא אומר, לדעתי – זה לא גוף מבקר הרי.

מירב בן ארי: אם את אומרת גוף מבקר, צודקת, צריך להיות מישהו שהוא מנותק.

מירב בן ארי: אבל זה גוף שנמצא, וגם בתוך משרד הרווחה יש מפקחים.

מירב בן ארי: בתוך משרד החינוך יש מפקחים שזה התפקיד שלהם.

קארין אלהרר: את צודקת.

קארין אלהרר: את צודקת במאה אחוז, בעיני.

קארין אלהרר: אם מדובר באנשים בעלי יכולת מלאה ואמתית להשמיע את קולם, אז את צודקת במאה אחוז שצריך שיהיה ממונה מטעם המשרד.

קארין אלהרר: אבל מכיוון שמדובר באוכלוסייה, שבעיני היא הכי מושתקת, ילדים – שבדרך כלל אומרים נו, טוב, הוא ילד, מה הוא מבין?

קארין אלהרר: מה הוא יודע?

קארין אלהרר: – אז אני דווקא חושבת שבעניין כזה רגיש, כולנו מבינים שמדובר בדיני נפשות ממש, אני הייתי חושבת שדווקא בעניין הזה אפשר לעשות משהו שאני מבינה שהוא טיפה חריג בנוף העבודה המשרדית.

מאיר כהן: תיכף נשמע.

מאיר כהן: דוקטור קדמן, בבקשה אדוני.

<יצחק קדמן: אני רוצה לתמוך בכל לב בדבריה של חברת הכנסת קארין אלהרר.

<יצחק קדמן: אני חושב שהמנגנון צריך להיות פה מנגנון חיצוני לגמרי.

<יצחק קדמן: אני הייתי אפילו מציע שזה יהיה שופט נוער לשעבר.

<יצחק קדמן: אני חושב שזה צריך להיות מישהו בעל אוטוריטה.

<יצחק קדמן: חלק מהתלונות, ככל שיהיו, כלפי משרד הרווחה ומפקחיו, וכל מה שקשור בזה – אני חושב שפה, בגלל האוכלוסייה יוצאת הדופן שבה מדובר, צריך שיהיה מישהו שהוא לא תלוי ואי-אפשר להזיז אותו.

<יצחק קדמן: ולכן אני תומך בכל לב אדם שזה יהיה אדם חיצוני.

<יצחק קדמן: בהמשך אני אתייחס גם לדברים שקשורים ב-ombudsman כזה שיוכל לבדוק גם תלונות על פנימיות.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: אנחנו רוצים להיות קשורים רק לחוק הזה.

מאיר כהן: משרד הרווחה, בבקשה.

<מוטי רנד: אני יכול להעיר עוד הערה?

מאיר כהן: לא, אתה לא יכול.

מאיר כהן: אנחנו נגיע אליך.

מאיר כהן: משרד הרווחה.

<רינת וייגלר: אדוני, הדיון הזה, אם המנגנון צריך להיות חלק מתוך המשרד או מנגנון חיצוני הוא דיון שהתקיים, עובר להסכמה של המשרד להצעת החוק הזאת.

<רינת וייגלר: היו דיונים רבים בהקשר הזה.

<רינת וייגלר: בשלב הזה, עמדת המשרד הייתה שמאחר וזה בכל זאת דבר חדשני – אין היום נציב זכויות ילדים – מאחר והמיומנות נמצאת כרגע בתוך המשרד, זה נכון בשלב הזה להקים את זה בתוך המשרד, כל הדברים שדיברה עליהם קארין בהקשר של ההנגשה, בהקשר של שמיעת ילדים, בהקשר של אוכלוסייה מוחלשת, לא זה מה שמשנה, אם המנגנון הוא בתוך המשרד או מחוצה לו.

<רינת וייגלר: ולכן אנחנו מבקשים בשלב הזה, בתוך החוק הזה, להשאיר את זה כך, ולראות.

<רינת וייגלר: ככל שהמנגנון הזה לא יפעל כמו שצריך, או ככל שיהיה מקום להרחיב אותו, כמו שאומר דוקטור קדמן, לנושאים אחרים של פנימיות, או של ילדים בכלל, אז יישקל גוף מחוץ למשרד.

<רינת וייגלר: זאת עמדת המשרד.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: הבנו.

מאיר כהן: גברתי, האגודה לזכויות האזרח, תגידי את שמך.

<משכית בנדל: האגודה לזכויות האזרח, משכית בנדל.

<משכית בנדל: אני רוצה לתמוך בדבריה של חברת הכנסת אלהרר.

<משכית בנדל: אני רוצה לציין שכל הוועדות שעסקו בנושא של השמה חוץ ביתית קבעו שצריך להיות נציב קבילות, וחלק מהן קבעו במפורש שהנציב צריך להיות נציב עצמאי וחיצוני.

<משכית בנדל: אחת ההצעות הייתה – כמו שאמר מר קדמן – שימונה מישהו שהיה שופט בית משפט לנוער, או כשיר להתמנות כשופט בבית משפט השלום.

<משכית בנדל: הוא ימונה על-ידי שר הרווחה, אבל הוא יהיה גורם חיצוני לעובדי המשרד.

<משכית בנדל: זה נראה לי בסיסי, ולא צריך יותר מדי להסביר למה ביקורת רצינית – ובמיוחד בנושאים האלו – חייבת להיות ביקורת חיצונית.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: שמענו.

מאיר כהן: נשמעו שתי דעות.

מאיר כהן: דעה אחת שאומרת להשאיר את הכול במשרד הרווחה, ודעתו של דוקטור קדמן, שאומרת משהו שהוא חוצה מהעניין.

מאיר כהן: אולי קיימת האפשרות השלישית להכניס לתוך המנגנון הזה אנשים שהם לא מתוך המשרד.

מאיר כהן: המנגנון שבסיסו במשרד, אבל להכניס – תחשבו.

מאיר כהן: כן, גברתי.

<לידיה רבינוביץ: עורכת דין לידיה רבינוביץ, אני ממונה ארצית על ייצוג קטינים באגף לסיוע המשפטי.

<לידיה רבינוביץ: זאת הייתה אחת ההערות שלנו.

<לידיה רבינוביץ: העמדה שלנו הוגשה בכתב לחברי הוועדה.

<לידיה רבינוביץ: אנחנו סבורים שמנגנון התלונה צריך להיות חיצוני למשרד.

<לידיה רבינוביץ: אנחנו מדברים על תלונות שיכולות לחשוף ליקויים, כמו שאמר דוקטור קדמן, גם בתוך מנגנון הפיקוח, וכאשר מדובר בשירות בתוך משרד הרווחה שהוא בעל כוח, בעל תקציבים, הביקורת יכולה להיות מופנית גם כלפי אנשים בכירים בתוך המשרד.

<לידיה רבינוביץ: בתוך עמנו אנחנו יושבים, זה טבע האדם, שיהיה קושי לעשות ביקורת אמתית ונוקבת כאשר האדם עצמו נמצא בדרך נמוך יותר, בעל סמכות פחותה בתוך אותו מנגנון.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: הבנו.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: כן, אדוני.

<עודד סושרד: דוקטור עודד סושרד, "הכול מתחיל בחינוך".

<עודד סושרד: אני רוצה להצטרף לדעתה של חברת הכנסת קארין אלהרר.

<עודד סושרד: דיברנו על נושא נציב התלונות הרבה זמן, אני חושב שזה אכן חשוב מאוד.

<עודד סושרד: לדעתי, רוב ההורים הביולוגיים יסכימו אתי שחשוב שזה יהיה חיצוני.

מאיר כהן: תודה.

<עודד סושרד: אני רוצה להרחיב את מה שאמר דוקטור קדמן.

<עודד סושרד: לא חייב להיות שופט נוער, אולי שופט מחוזי בדימוס.

מאיר כהן: סליחה, החוכמה היא להגיד הרבה דברים במעט זמן.

מאיר כהן: ככה מתנהלות ועדות.

מאיר כהן: אז אל תרחיב, לא צריך.

מאיר כהן: אדוני בצד.

<ש': ש'.

מאיר כהן: ש', שב מסביב לשולחן ותגיד את שמך.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: שדבריך יירשמו בפרוטוקול.

<ש': ש', משפחת אומנה שש שנים, ופעמיים משפחת חירום.

<ש': אני רציתי לחזק את מה שחברת הכנסת קארין אלהרר אמרה.

<ש': עם ניסיון של שש שנים, ההתמודדות עם משרד הרווחה היא חלק לא קטן מכל התהליך.

<ש': ולכן אני חושב שעדיף שגוף חיצוני יהיה זה שיבקר את זה.

מאיר כהן: מה למשל?

<ש': למשל החל מעיכובים באישורי המשך האימוץ, אי-הגעת כספים, תמיכה בכל מיני בעיות, מרכזי קשר שלא תפקדו.

<ש': יש לי רשימה ארוכה, אבל באופן כללי, חלק גדול מהזמן שלנו – והמזל הוא שלי היה את הזמן ואשתי בתוך מערכת הרווחה וידענו למי לפנות, חתכנו הרבה היררכיות, והצלחנו לקדם דברים.

<ש': מישהו עם קצת פחות אנרגיה או קשרים – ויש לי הרבה חברים ממשפחות אומנה – לא מצליחים להזיז דברים.

<ש': אז זה לא שכל הבעיות הן במשרד הרווחה, ממש לא, זה לא מה שאני מנסה להגיד.

<ש': אבל יש לא מעט בעיות גם במשרד הרווחה, ולכן אני לא בטוח שזה רעיון טוב שמשרד הרווחה יהיה זה שיבקר ויקבל את התלונות.

<נעה בן שבת: למרות שאתה מדבר על תלונות של המשפחה ולא על תלונות של הילד.

<נעה בן שבת: המנגנון הזה מיועד להיות מנגנון תלונות של הילד.

<ש': אני אחבר את זה – כדי לחסוך זמן לוועדה – לסעיף (ג).

<ש': בסעיף (ג) לא כתוב שמשפחת האומנה יכולה גם היא להגיש – ברוב המקרים, כמו שאנחנו מקווים, האינטרס הגדול של משפחת האומנה הוא הילד, ולא ההיפך.

<ש': יש מקרים שמשפחת האומנה היא הבעיה, אבל ברוב המקרים משפחת המקרים היא בשביל הילד.

<ש': אני חושב שראוי שהיא תהיה מן הראשונות שיכולים לפנות ולהתלונן על דברים שמפריעים לילד.

מאיר כהן: אתה יודע, מהר מאוד בסוגיות או בסעיפים מהסוג הזה אנחנו מתחילים עם טובתו של הילד ורצים – לא שילמו לנו את הכסף בזמן, הגג דלף וכולי.

מאיר כהן: אנחנו רוצים לדבר על טובתו של הילד, ולכן תתמקדו בחשיבות של גוף כזה, שאמור לשמוע את הילד.

<ש': ברשותך, להערה הזאת, כי אני שמעתי אותה הרבה.

<ש': ברוך ה', לי יש אמצעים.

<ש': אני מימנתי את משרד הרווחה בהרבה מאוד כסף.

<ש': משפחות שאין להן כסף, היכולת שלהם לתת לילד אומנה – שזו המטרה שלנו פה, ילד האומנה – את מה שהוא צריך, מאוד קשה.

מאיר כהן: את זה כבר שמענו.

<ש': ולכן, אם לא מגיע כסף, זו לא בעיה של המשפחה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אחרון / אחרונה.

מאיר כהן: בבקשה, מישהו עוד רוצה?

מאיר כהן: את רוצה להגיד עוד משהו?

<משכית בנדל: אני רוצה להתייחס לסוגיה נוספת.

<משכית בנדל: חשבתי להשאיר את זה לסוף, אבל אם כבר אנחנו מדברים על זה, אנחנו מבקשים להציע שמנגנון התלונה יהיה כזה שסמכותו תחול על תלונות של הורים ושל משפחות אומנה, אבל אנחנו לא רוצים שהמנגנון יהווה כר להתכתשות בין הוא אמר לי, הוא עשה לי וכולי, אלא אך ורק על סוגיות פרוצדורליות שעולות מהחוק ועל תלונות למשל לגבי הגוף המפעיל או על הפיקוח.

<משכית בנדל: כלומר, משהו מאוד מוגדר.

<נעה בן שבת: מה שהצענו קודם, שיהיה בסמכות המפקחים.

<נעה בן שבת: בסעיף שהקראנו לגבי סמכויות המפקחים, הוצע שהם ידונו בדיוק באותן תלונות בנושאים האלה של הפעלת חוק זה.

<נעה בן שבת: תלונות של משפחות האומנה ושל ההורים הביולוגיים.

מאיר כהן: איזה שיח יכול לנהל מפקח אם אנחנו אומרים שאנחנו יוצרים מנגנון נפרד שאתה יכול להגיד אבל אנחנו נדבר עם המנגנון?

מאיר כהן: אתם חושבים שזה יועיל למשהו?

<משכית בנדל: אבל המהות של מנגנון התלונות הוא שהוא יכול להוות גם מקום שבו מדברים, למשל, על סוגית הפיקוח, או על הגוף המפעיל.

<משכית בנדל: מטבע הדברים, ממה שאני מכירה את העניין, המפקח עובד צמוד מאוד מאוד גם עם הגופים המפעילים, גם עם שירותי הרווחה בעיר של ההורים.

<משכית בנדל: הוא לא יכול להוות המקום שאליו מתלוננים הורים על תלונות לגבי התפקוד שלו.

<משכית בנדל: אני רק רוצה לציין דבר אחד, כל הגופים וכל הוועדות - - -

מאיר כהן: למה?

מאיר כהן: יכולים להתלונן לערכאה גבוהה יותר.

מאיר כהן: כשהייתי שר הרווחה, נערמו על שולחני לפחות 50 תלונות כאלה בחודש, וטופלו.

מאיר כהן: אי-אפשר לעקר את המשרד – חבר'ה.

<משכית בנדל: אני רוצה לקרוא ציטוט מתוך דוח סלונים-נבו, שעסק אומנם בפקידי סעד לסדרי הדין: "הטיפול בתלונות מעסיק אנשים רבים בתוך המערכת, ואף לא גורם אחד חיצוני ועצמאי".

<משכית בנדל: זה בדיוק העניין.

<משכית בנדל: רק שנייה אדוני.

מאיר כהן: את הנקודה הזאת הבנו, השאלה עד כמה מחילים אותה אם היא הופכת לחזות הכול.

מאיר כהן: אגב, אני בדעתי האישית, אני לא מוכן שיהיה גוף חיצוני לגמרי.

מאיר כהן: אני חושב שלתוך הגוף של משרד הרווחה ראוי שייכנס שופט בדימוס.

מאיר כהן: אני בהחלט מקבל.

מאיר כהן: אבל לייצר מנגנונים שיוצרים שיח משולש כזה, בשום פנים ואופן לא.

<משכית בנדל: לעניין הזה, כמו שאדוני אמר, יש כמה אפשרויות.

<משכית בנדל: אבל אני מתייחסת לנושא אחר, לתחולה של מנגנון התלונות.

<משכית בנדל: אני חושבת שאם כבר מחוקקים חוק כזה, כל כך מקיף ורציני, צריך להביא בחשבון שצריך לתת מענה לכל הבעיות שקיימות כיום בהקשר הזה.

<משכית בנדל: היום אין מנגנון תלונות נפרד - - -

מאיר כהן: אני סוגר את הסעיף הזה, ואני מחליט כך – הייעוץ המשפטי שוב ישמע את עמדת משרד הרווחה, עם מציעת החוק, עם דוקטור קדמן.

מאיר כהן: יילקחו בחשבון ההערות של האנשים האלה, ולנסות ליצור מנגנון.

מאיר כהן: אני שוב חוזר על דעתי, לערכתי לא צריך להסתפק במנגנון שכולו של משרד הרווחה.

מאיר כהן: בהחלט יש מקום להכניס אנשים, אלמנטים, כאלה או אחרים ייצוגיים.

מאיר כהן: אבל בשום פנים ואופן לא לייצר מנגנונים שיעשו בדיוק את ההיפך ממה שאת אומרת, הופכים למנגנוני התכתשות ותוקעים כל דבר.

<ש': חס וחלילה, זה לא זה.

<ש': דברי הוצאו מהקשרם.

מאיר כהן: האמן לי, מניסיון.

מאיר כהן: האמן לי, מניסיון.

מאיר כהן: יצירת גופים חוץ מערכתיים גרמו למערכת שלמה להיתקע, ואף אחד לא נשם, כי כולם היו עסוקים בבירור תלונות.

מאיר כהן: אלה ילדים, אנחנו צריכים לתת תשובות כאן ועכשיו.

מאיר כהן: אנחנו צריכים לטפל במשפחות כאן ועכשיו.

מאיר כהן: מקובל עלי שמשרד שמתעסק בזה, לא רק הוא יבדוק את עצמו, אבל לא צריך ללכת לדרך הקיצונית וליצור מנגנוני בדיקה שישביתו את הכול.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: אני עובר לסעיף הבא.

מאיר כהן: אנא מכם, עד לשבוע הבא.

מאיר כהן: אנחנו רוצים לסיים את החוק הזה.

מאיר כהן: הוא לטובתם של כולם.

מאיר כהן: שבוע יספיק לכם?

<רינת וייגלר: שבועיים.

מאיר כהן: שבועיים.

מאיר כהן: לחזור עם הסעיף הזה.

מאיר כהן: אנחנו ממשיכים עם הסעיף הבא.

<נעה בן שבת: אדוני, את 56 אנחנו לא קראנו, ואנחנו נעבור ל-57.

<נעה בן שבת: 56(א) נשאר פתוח.

<יצחק קדמן: יש הערות גם לסעיפים אחרים.

מאיר כהן: רגע, (א) נשאר פתוח.

מאיר כהן: סעיף 56(א).

מאיר כהן: בואו נעבור ל-(ב).

<נעה בן שבת: אז ממשיכים בסעיף הזה.

מאיר כהן: סעיף (א), 56.

<נעה בן שבת: "(ב) מנגנון התלונה יוקם באופן שמאפשר לילדים המושמים באומנה להגיש את תלונותיהם באופן עצמאי, מוצנע ובחופשיות, וללא חשש מפגיעה עקב הגשת התלונה; מנגנון התלונה יהיה נגיש לילדים באומנה, והוא יכלול התאמות הנדרשות להגשת תלונה בהתחשב בשפה המובנת לילד, בגיל הילדים ובמידת בגרותם, ולעניין ילדים עם מוגבלות – גם בהתחשב במוגבלותם.

<נעה בן שבת: (ג) תלונה יכול שתוגש על ידי הילד או ידיד קרוב שלו, לרבות אפוטרופוס לדין או עורך דין שמינה בית משפט לקטין, ככל שמינה.

<נעה בן שבת: (ד) בירור התלונות ייעשה ככל האפשר תוך שמירה על פרטיות הילד.

<נעה בן שבת: (ה) תוצאות בירור התלונה יימסרו למתלונן, והעתקן יימסר למפקח לשם תיקון הליקויים.

<נעה בן שבת: (ו) השר יקבע הוראות לעניין מנגנון התלונה, דרכי הגשת התלונות והליך בירורן וכן לעניין סמכויות הממונה על התלונות, לרבות קבלת מידע, ורשאי הוא לקבוע כי המנגנון יפעל גם לגבי ילדים השוהים במסגרת השמה חוץ ביתית שאינה אומנה".

<נעה בן שבת: פה יש תוספת שמאפשרת מכוח תקנות, לכלול במנגנון גם התייחסות לילדים בהשמה חוץ ביתית שאינה אומנה.

<נעה בן שבת: "(ז) הממונה על התלונות ידווח לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אחת לשנה, על התלונות שהתקבלו ותוצאות הליך בירורן, באופן השומר על הפרטיות ומונע את זיהוי הילדים ומשפחות האומנה".

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: כן.

<מוטי רנד: מוטי רנד, הפורום למען ילדי הרווחה.

<מוטי רנד: הסעיפים מנוסחים יפה, אבל יש כאן בעיה במנגנון הזה.

<מוטי רנד: איך הוא יכול לגרום שילד שנמצא אצל אומן יכול להתלונן באופן חופשי ומוצנע, מבלי שמשפחת האומנה – אם למשל יש לו תלונה על המשפחה?

<מוטי רנד: איך הוא יכול להתלונן בלי שהאומן ידע?

<מוטי רנד: איך הוא ייגש לטלפון?

<מוטי רנד: כתוב יקימו מנגנון, אבל צריך לכוון את זה, באילו דרכים הוא יכול לתקשר.

קארין אלהרר: בסדר, אבל את הדרכים לא כותבים בחוק.

מאיר כהן: את הדרכים לא רושמים בחוק.

מאיר כהן: דווקא זה מצוין, כתוב כאן יקימו מנגנון.

<מוטי רנד: אוקיי, אז צריך להנחות את זה.

<מוטי רנד: החוק צריך להנחות אילו כלים יהיו למנגנון הזה.

מאיר כהן: דווקא אני חושב שהסעיפים האלה מאוד ברורים, והם במסגרת רוח רעננה, מחדשת ומצוינת.

מאיר כהן: לרדת לפרטים הקטנים, זה מיותר.

מאיר כהן: לא עושים את זה בחוק.

<מוטי רנד: אני יכול להוסיף משהו?

<מוטי רנד: זה לא פרטים קטנים.

<מוטי רנד: למשל, יש לנו הצעה – ואני חושב שאולי היא תעורר גיחוך - - -

מאיר כהן: לצייד ילדים בפלאפון?

<מוטי רנד: נכון.

<מוטי רנד: כל ילד מעל גיל שמונה, טלפון עם שני קווים שהוא יכול לצלצל אליהם – אחד לקו חירום אדום, ואחד להורים או למנחי האומנה.

מאיר כהן: אתם רוצים שהילדים האלה יחיו במשפחות ותהיה להם תחושה שהם חיים – תגיד לי, לנכד שלי בן השמונה, אני נותן לו קו אדום שיתלונן?

מאיר כהן: אני רוצה להבין.

<מוטי רנד: הנכד שלך, אני מניח שהוא לא באומנה.

מאיר כהן: חבריא, ההיפך הוא הנכון, זאת דעתי.

מאיר כהן: הילדים האלה צריכים לחיות בתוך מרחב שהוא בדיוק כמו משפחה.

מאיר כהן: צריכים לאפשר להם מנגנונים להתלונן, אבל שילד ילך עם שני טלפונים - - -

<מוטי רנד: איך הוא יתלונן לפי דעתך?

<מוטי רנד: איך הוא יתלונן?

<מוטי רנד: איך הוא יגיע לטלפון?

מאיר כהן: אני לא יודע מה המנגנון, אבל - - -

<מוטי רנד: תדון בזה אבל.

קארין אלהרר: תהיה לו כתובת אימייל ויהיה לו מספר טלפון.

מאיר כהן: אני לא יודע.

<מוטי רנד: יש לו מחשב?

קארין אלהרר: באמת, בכל בית ספר יש.

<ש': יש מנחת אומנה.

<ש': יש מנחת אומנה שנפגשת פעם בחודש, מינימום.

<מוטי רנד: סליחה, נחשפו מספיק מקרים של בעיות שהתעוררו.

<מוטי רנד: חס וחלילה, בלי לפסול את משפחות האומנה.

קארין אלהרר: אני לא אומרת שלא, לכן יש את הנציבות הזו.

מאיר כהן: הלאה.

מאיר כהן: חברים.

מאיר כהן: חברים.

מאיר כהן: מוטי, תודה, שמענו אותך.

מאיר כהן: אדוני.

<זכי חרוב: "שחר שירותי אומנה", זכי חרוב.

<זכי חרוב: יש הוראה של משרד הרווחה לכל מנחי האומנה, פעם בחודש לפחות, לקיים שיחה אישית עם הילדים בלא נוכחות ההורים האומנים על מנת לוודא שאין שם דברים שקורים ואנחנו לא יודעים עליהם.

<זכי חרוב: ואכן, אנחנו מקיימים את ההוראה הזאת.

<זכי חרוב: שם אני חושב שהילד יכול לבוא לידי ביטוי.

<זכי חרוב: אני מסכים עם היושב-ראש שאסור ליצור מצב שבו ילד נכנס לאיזושהי מערבולת שהוא לא סומך גם על מנחת האומנה שמגיעה אליו הביתה.

מאיר כהן: איום ונורא.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: דוקטור קדמן, אדוני.

<יצחק קדמן: הערה קטנה לגבי סעיף קטן (ו).

<יצחק קדמן: נאמר פה שהשר רשאי לקבוע שהמנגנון יפעל גם לגבי - - -

קארין אלהרר: לא רשאי, הוא יקבע.

קארין אלהרר: אה, השני.

<יצחק קדמן: כתוב רשאי בחלק השני של המשפט.

<יצחק קדמן: בשעתו, ניהלתי התכתבות עם השר הקודם במשרד הרווחה, נדמה לי שאתה מכיר אותו, וגם עם המנכ"ל הקודם.

<יצחק קדמן: יש לי התחייבות בכתב – מרצון, לא שמישהו הכריח אותם – שהמנגנון הזה באמצעות חוק האומנה יחול גם על השמה חוץ ביתית אחרת.

<יצחק קדמן: ולכן אני לא הייתי משאיר את זה לשר – ירצה, הוא רשאי לקבוע, וגם רשאי שלא לקבוע.

<יצחק קדמן: צריך לכתוב שהשר יקבע, בהתאמות מתאימות להחיל את זה גם על ילדים - - -

מאיר כהן: אוקיי.

<יצחק קדמן: יקבע במקום רשאי.

<נעה בן שבת: הוא יקבע את ההתאמות שבהן המנגנון יפעל לגבי ילדים השוהים - - -

<יצחק קדמן: כן, נכון.

<יצחק קדמן: במקום רשאי, יקבע.

<נעה בן שבת: אז אתה רוצה במקום רשאי לקבוע, יקבע את ההתאמות שבהן המנגנון יפעל.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: מיצינו את זה.

מאיר כהן: משרד הרווחה, ובזה אנחנו עוברים לסעיף הבא.

<רינת וייגלר: לגבי הסעיף הזה, הנושא הזה הובא לדיון.

<רינת וייגלר: נכון שהנושא נדון אם יש מקום להרחיב, או לא.

<רינת וייגלר: היו מספר דיונים בתוך המשרד לגבי הנקודה הזאת.

<רינת וייגלר: הוא הובא לדיון נוסף כשזה עלה בשאלת הרציפות.

<רינת וייגלר: אני מבקשת לתת לי לבדוק את הנושא הזה שוב.

<קריאה: - - -

<רינת וייגלר: בסדר, לא אמרתי שלא היה.

<רינת וייגלר: אני רק מבקשת לתת לי לבדוק את העניין הזה שוב, כי היה איזשהו היבט שלפיו החוק הספציפי הזה, כמו שאדוני אמר בהתחלה, עוסק בילדים באומנה, ולכן היה מקום ללכת שלב-שלב.

<רינת וייגלר: אבל אני רוצה לאפשר לי לבדוק את זה שוב.

<רינת וייגלר: לא נראה לי שתהיה התנגדות.

מאיר כהן: בבדיקה שלך, תמסרי את המלצתי, אם היא עדיין חשובה במשרד, שאכן אנחנו התחייבנו לדוקטור קדמן, וראוי שזה יהיה גם למסגרת שציינת.

<רינת וייגלר: אני אמסור.

<רינת וייגלר: אני פשוט רוצה לבדוק למה היה השינוי.

מאיר כהן: בתוך שבוע את חוזרת עם תשובה?

<רינת וייגלר: כן.

מאיר כהן: תודה, גברתי.

מאיר כהן: יירשם בפרוטוקול.

<לידיה רבינוביץ: הערה ניסוחית.

מאיר כהן: אמרנו שאנחנו עוברים הלאה.

מאיר כהן: אם זה משהו שאת חושבת שישנה את פני - - -

<לידיה רבינוביץ: לא, זו הערה ניסוחית, יש כפל לשון.

<לידיה רבינוביץ: לידיה רבינוביץ מהאגף לסיוע משפטי.

<לידיה רבינוביץ: בסעיף קטן (ג) יש כפל – "לרבות אפוטרופוס לדין או עורך דין שמינה בית משפט לקטין, ככל שמינה".

<לידיה רבינוביץ: אין צורך גם שמינה וגם ככל שמינה.

<לידיה רבינוביץ: זה סתם מסרבל את הסעיף.

<נעה בן שבת: אני אתייעץ לגבי זה, בסדר?

מאיר כהן: אנחנו עוברים.

<שלי ליליה: אם אפשר, יש לי לגבי הסעיף הזה עוד מילה.

<מוטי רנד: סליחה, יש לי הערות חשובות, אדוני היושב-ראש.

<מוטי רנד: אי-אפשר לעבור את זה כל כך מהר, עם כל הכבוד.

קארין אלהרר: סליחה?

<מוטי רנד: יש הערות חשובות לסעיף המשנה.

קארין אלהרר: אתה מלמד אותו איך לנהל דיון?

<מוטי רנד: לא, אני מבקש.

קארין אלהרר: לא, כי היה נשמע ככה.

מאיר כהן: אני אתאפק.

מאיר כהן: אנחנו ממשיכים הלאה.

מאיר כהן: אנחנו לא נשמע אותך, שמענו אותך די.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: כן, גברתי.

מאיר כהן: הערות חשובות.

<שלי ליליה: ליליה שלי מ"הכול מתחיל בחינוך".

<שלי ליליה: אני מבקשת להוסיף מילה לסעיף (ג): תלונה יכול שתוגש על-ידי הילד או מי מהוריו.

<שלי ליליה: הכוונה היא להורים הביולוגיים.

<נעה בן שבת: שוב, אנחנו נחזור לעניין, אדוני.

<נעה בן שבת: יש פה שאלה אם אנחנו רוצים שמנגנון התלונה יהיה של הילד או ידיד קרוב שלו, זאת אומרת, אדם אחר שהוא מטעמו, או שהוא בא לטפל בתלונות של ההורים או של משפחות האומנה.

מאיר כהן: היות ואני מצוי, החוק הזה הוא של הילד, נקודה.

מאיר כהן: אני מצטער, יש להורים מספיק מנגנון להתלונן – מהמנחה ועד - - -

<נחמה דראב ברקוביץ: כשהם יודעים שהילד סובל, אין להם שום אפשרות גם כן לגשת ולהתלונן?

<נחמה דראב ברקוביץ: - - -

מאיר כהן: רבותי, זה חוק - - -

<נעה בן שבת: למפקח.

<נעה בן שבת: הם מתלוננים למפקח.

מאיר כהן: למפקח, ולמנחה, ולמפקח של המפקח.

מאיר כהן: אני מבקש.

<נחמה דראב ברקוביץ: כשהורה יודע שהילד שלו סובל, הוא חייב לקבל גם כן מנגנון שיענה על הצורך שלו להודיע שהילד שלו סובל, מקבל מכות וכיוצא בזה, ושלא תהיה התעלמות של הרווחה ושל הגוף המפעיל, שיש לו אינטרס כלכלי.

מאיר כהן: תגידי לי גברתי, מה, את חושבת שנפלנו מהירח?

<נחמה דראב ברקוביץ: אה, לא?

מאיר כהן: סליחה.

מאיר כהן: ואם את עוד פעם תגידי את זה, את תעזבי את המקום.

מאיר כהן: ברור לך?

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: מה את מייצרת איזו תחושה כאילו – את יודעת כמה תלונות כאלה קיבלתי אני?

מאיר כהן: אם לא אכפת לך, הייתי שר הרווחה.

מאיר כהן: מאות תלונות.

מאיר כהן: יש את כל המנגנונים.

מאיר כהן: הבעיה היא לא המנגנונים.

מאיר כהן: הבעיה היא מה עושים עם זה במשרד הרווחה.

מאיר כהן: תלונות מגיעות.

מאיר כהן: אז על מה הוויכוח?

מאיר כהן: הוויכוח שלי כשר הרווחה היה עד כמה אנחנו יכולנו להכיל את התלונות האלה ולטפל בהן בצורה אמתית.

מאיר כהן: והיה בזה פגם, ולא ידענו לטפל.

מאיר כהן: ולילדים לא היה קול שישמע אותם, ולא היה מנגנון שהם ידברו.

מאיר כהן: אל תציירי איזה תמונה כאילו מרביצים ואף אחד לא – ותעשי קצת כבוד למשפחות האומנה, כי רובן הגדול הן משפחות נהדרות.

<נחמה דראב ברקוביץ: זה קיים.

<נחמה דראב ברקוביץ: יש לי כבוד למשפחות אומנה.

מאיר כהן: תודה, אני מפסיק את השיחה אתך.

<עודד סושרד: - - -

קארין אלהרר: אדוני, אתה לא ברשות דיבור.

קארין אלהרר: אני לא מבינה את זה.

קארין אלהרר: היושב-ראש ממש מנומס.

<נעה בן שבת: החוק הזה לא גורע מסמכויות אחרות לפי חוקים אחרים, בוודאי לא מחובות דיווח אחרות.

<נעה בן שבת: אם יש חובת דיווח ואתה מדבר על מכות, התעללות בחסר ישע, יש לנו חובת דיווח על הדבר הזה.

<נעה בן שבת: יש פניות למשטרה.

<נעה בן שבת: זה חוץ מהמנגנונים שיש בתוך החוק הזה שנוגעים למפקח.

מאיר כהן: נעה, אנחנו ממשיכים הלאה.

מאיר כהן: לפני זה, אני רוצה להצביע, חוץ מסעיף (א), שאנחנו משאירים אותו פתוח.

מאיר כהן: אני רוצה להצביע על (ב), (ג) - - -

קארין אלהרר: רגע, היא רוצה לעדכן על סיכום.

<נעה בן שבת: הסעיף שמשרד הרווחה ביקש לחזור אלינו עם הנושא של השמה חוץ ביתית, סעיף קטן (ו).

מאיר כהן: איפה.

<יצחק קדמן: רשאי או יקבע.

קארין אלהרר: רשאי או יקבע.

קארין אלהרר: רגע, אבל למשרד המשפטים יש עדכון.

<נעה בן שבת: אדוני, אתה רוצה להשאיר את הסעיף הזה כולו פתוח?

מאיר כהן: אני אשאיר את כל הסעיף הזה פתוח, בסדר.

מאיר כהן: משרד המשפטים, רצית להגיד משהו?

<תהילה רוט: כן.

<תהילה רוט: יחד עם עוזר שרת המשפטים, הגענו להסכמה בנוגע לסעיף 51 בהצעתנו.

קארין אלהרר: לגבי האזור?

<תהילה רוט: לגבי האזור.

<תהילה רוט: בסעיף 51(א) יושמט "בישראל ובאזור", ואילו בסעיף 2 להצעת החוק, בהגדרת תושב ישראל, אחרי "המתגורר בישראל" יוספו המילים "או באזור".

<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה להוסיף, ההגדרה פה של תושב ישראל היא מאוד דומה להגדרה שקיימת בחוק האימוץ.

<נעה בן שבת: שם מדובר על מי שמתגורר בישראל.

<נעה בן שבת: ולכן ההוראה הזאת היא לא הייתה נדרשת כשלעצמה, אבל אם רצו – כיוון שהנושא הזה היה מאוד חשוב והיו התחייבויות בקשר לזה, וזה נושא שעלה, אז אנחנו מציעים את הפתרון הזה, להוסיף את המילים "או באזור".

<נעה בן שבת: כמובן, זה לא גורע מחוקים אחרים.

מאיר כהן: עוד פעם, איזה סעיף?

<נעה בן שבת: בהגדרת "תושב ישראל" בעמ' 4.

<תהילה רוט: חשוב לי להגיד שהתוספת הזאת לא יוצרת הסדר שלילי ביחס לחוקים אחרים, שהמונח תושב ישראל לא כולל את תושב האזור.

<תהילה רוט: זה דבר אחד, ודבר שני, שכמובן, תידרש עבודה ביחד עם משרד הרווחה על-ידנו ויועמ"ש איו"ש להחלת צווי אלוף כדי להסדיר את הנושא הזה.

<תהילה רוט: נעשה מאמץ שזה יהיה בתקופת עד תחילת החודש.

מאיר כהן: אם ככה, אז אני מבקש להצביע על סעיף 51(א), אם הגעתם להסכמה.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 51(א) – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

<משכית בנדל: כבודו, אני מבקשת, אם יורשה לי להגיד מילה אחרונה בנושא מנגנון התלונות.

<משכית בנדל: חלק גדול מההוראות של החוק הזה מתבססות על הצעת חוק שכתבה תת הוועדה בנושא השמה חוץ ביתית, וכחלק מוועדת רוטלוי – שאף אחד לא חושד בה שהילד לא היה במרכז העניינים – שם תת הוועדה הציעה הצעת חוק שבמסגרתה יוקם מנגנון תלונות להורים, למשפחותיהם, ולאומנים.

מאיר כהן: זה לא כאן.

מאיר כהן: זה לא כאן, חבל.

מאיר כהן: אני מכיר את ההמלצות של הגברת רוטלוי.

מאיר כהן: זה לא כאן.

<משכית בנדל: זה בהצעת החוק.

מאיר כהן: אנחנו ממשיכים.

מאיר כהן: סליחה.

מאיר כהן: הגיעו ההורים.

מאיר כהן: אדוני, התבקשתי לתת לך את זכות הדיבור על-ידי אלי אלאלוף כי הוזמנת על-ידו.

<ז': קודם כל, תודה על ההזמנה, ואני שמח על ההזדמנות להציג את הנושא האישי שלנו.

<ז': אני רוצה להגיד במשפט אחד לגבי הדיון הקודם – הילדה שאצלנו מאז גיל חודש וחצי, "אור שלום" מקיימים את העניין לפגוש אותה בלעדינו מגיל חודש וחצי.

<ז': להיות אתה בלעדינו בחדר נפרד ולשוחח אתה.

<ז': היום היא בת חמש וחצי.

<ז': הילדה שאצלנו היא נטולת מעמד.

<ז': היא ילדה של פליטים.

<ז': אולי, לא ברור לגמרי עד הסוף, ברור מי האימא.

<ז': בחוק הזה לא לגמרי נותנים פתרונות לכמה שאלות, שמבחינתנו הן עוברות מקשיים בירוקרטיים שאנחנו מתמודדים אתם יום-יום, עד למצבים מסכני חיים במובן הכי פשוט של העניין.

<ז': אין לה אפוטרופוס, כמובן.

<ז': זה נובע מהמצב.

<ז': אנחנו לא אפוטרופוס.

<ז': אני לא בטוח שאחרי שהחוק הזה יתקבל נהפוך להיות אפוטרופוס בנושא הזה.

<ז': הילדה אצלנו – אנחנו עברנו את התהליך של "אור שלום", המתנו בתור, קיבלנו טלפון שהילדה ננטשה בבית החולים.

<ז': היא יצאה מבית החולים אלינו הביתה.

<ז': יש לנו ארבעה ילדים שלנו, ביולוגיים, ויש לנו ילדה חמישית שלנו, דרך האומנה.

<ז': ההשלכות של המצב שאין לה מעמד הן רבות.

<ז': אני אנסה להגיד חמש, ואני מקווה שאני לא חורג.

<ז': אחת, זה הנושא של ביטחון רפואי.

<ז': לילדה קרתה תאונה.

<ז': אנחנו משלמים פעם בשלושה חודשים ביטוח בעצמנו, ואנחנו צריכים להגיש קבלות אחר-כך על הביטוח הרפואי, כי היא לא זכאית לביטוח רפואי בשום שיטה בישראל, מהסיבה הפשוטה שאין לה מספר זהות ואין איך לרשום אותה.

<ז': אז יש פה בעיות בירוקרטיות אדירות.

<ז': בכל פעם שאנחנו צריכים לשלם את הביטוח הרפואי, זה שעתיים בקופת חולים, ואחרי זה לקבל החזר.

<ז': אני רוצה לספר שקרתה לה תאונה במעון והגענו אתה לבית החולים, ולא יכלו לקבל אותה.

<ז': כי כשמתרחשת תאונה במעון, בבית החולים, במיון, חייבים לפתוח תיק.

<ז': מי אנחנו, שהבאנו את הילדה שלנו מהמעון אחרי תאונה במעון עם שבר לבית חולים?

<ז': אז אנחנו עומדים במיון, והיא צורחת מכאבים, ואי-אפשר לקבל אותה, כי מי אנחנו?

<ז': גם "אור שלום" לא עוזרים במקרה הזה – התקשרנו, הם באו מיד, אבל גם הם לא האפוטרופוס.

<ז': אז במקרה שלנו זה היה שבר ביד, אבל יכולים להיות מצבים יותר חמורים.

<ז': לשמחתנו, היום היא בריאה.

<ז': הרשמה למערכת החינוך – לא מכירים אותנו.

<ז': אני לא יכול לרשום אותה לגן, אני לא יכול לרשום אותה לבית ספר.

<ז': והכול מסת

<ז': מך על זה שאני יושב עוד ועוד ימי עבודה שלי, ושבסוף אחד מהפקידים – וכולם רוצים לעזור, אין לי פה תלונה לאף אחד, ההיפך.

<ז': כולם רוצים לעזור, אבל הם צריכים למצוא את המנגנון שבו הם עוקפים את מה שהם לא יכולים לעשות, והם מוצאים את המנגנונים כי הם כולם רוצים לעזור.

<ז': אבל הוא בלתי נסבל.

<ז': הרשמה לחוגים – אנחנו לוקחים את הילדה שלנו לחוג לכינור, והיא בנבחרת העיר בהתעמלות.

<ז': היא בנבחרת העיר של ילדות יותר גדולות, היא באמת מוכשרת מאוד.

<ז': אין לנו איך לשלם את הביטוח שדורשים בנבחרת העיר להתעמלות.

<ז': אז שוב, אנחנו ממציאים עיקופים, ואני מביא ביטוח פרטי שאני משלם כתחליף לביטוח שאנחנו לא יכולים לספק.

<ז': לנסוע לחו"ל – אי-אפשר לנסוע עם הילדה לחו"ל.

<ז': אנחנו צריכים להחליט אם כמשפחה עם חמישה ילדים – ארבעה ואחת – לא נוסעים לחו"ל כי אסור לנסוע לחו"ל לחופשה של שלושה ימים ביוון, או למקצועי.

<ז': לא יכולים לנסוע אתה.

<ז': במקרה שלנו, ההורים הביולוגיים נעדרים.

<ז': בכל מקרה שכזה, שאנחנו מתמודדים מול הרשויות, אין אף אחד שיש לו אפוטרופסות.

<ז': זה כמובן מגביל את היכולת שלנו לעשות את הכי טוב לטובת הילדה, כמו שאנחנו רוצים, ובשביל זה הלכנו לתהליך של אומנה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אין לי אלא להגיד לך שכל שאלת הסדרת הפליטים במדינת ישראל היא אחד מהפרקים העצובים של המדינה הזאת.

מאיר כהן: זה בגדול.

מאיר כהן: כי זה זורם, וזה זרם לשולחני, גם כשהייתי ראש עיר – בדימונה יש קהילה גדולה של קהילת העבריים, שאחרי השירות הצבאי שלהם הם נתקלים בשאלות האלה.

מאיר כהן: אחרי שירות צבאי.

מאיר כהן: אחרי שירות צבאי.

מאיר כהן: זה מדהים.

מאיר כהן: אבל שוב, אני מציע שבמקרה הזה תהיה פנייה לשר הפנים.

מאיר כהן: פנייה אישית נקודתית לשר הפנים, כי זה בלתי נסבל, מה שאתה מספר.

מאיר כהן: בלתי נסבל.

מאיר כהן: בלתי נסבל.

<ז': אבל יש עוד ילדים כאלה.

מאיר כהן: אני יודע.

מאיר כהן: אני יודע.

מאיר כהן: אני יודע.

מאיר כהן: לכן אני אומר.

מאיר כהן: אני יודע.

קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, אם אפשר, את משרד הרווחה, אילו מענים אתם מסוגלים לתת בנקודה הזאת?

מאיר כהן: אני יודע שהמשרד נותן את המענים, אבל אם שמת לב למה שז' אמר, זה לא מול המשרד.

מאיר כהן: המשרד נותן מענים, חבריא.

קארין אלהרר: אדוני, אין לי תלונה.

קארין אלהרר: אין לי תלונה.

מאיר כהן: אז אני אומר זה כשאתה מגיע למיון, כשאתה מגיע לשדה התעופה, כשאתה מגיע לגוף שלא מכיר.

מאיר כהן: לילדה המקסימה אין תעודת זיהוי, וההורים עומדים בפני שוקת שבורה.

קארין אלהרר: אבל במקרה כזה אין – אני פשוט שואלת כי הרי "אור שלום" הפנו, אמרו הילדה הזאת, המדינה רוצה לדאוג לה.

קארין אלהרר: זה כאילו משרד אחד לא מדבר עם המשרד השני.

מאיר כהן: חבריא, יש לנו במוסדות שלנו ילדים בדיוק באותו מעמד.

מאיר כהן: אנחנו נותנים את כל הטיפול, וברגע שהילדים יוצאים מהמוסדות, אפילו עם המלווים, ומגיעים לבית החולים, כי ילד מרגיש לא טוב, אנחנו עוברים בדיוק את מה שז' עובר, שבעת מדורי גיהינום.

מאיר כהן: זו צריכה להיות הסדרה של משרד - - -

<יצחק קדמן: היה צריך לקבוע שילד אומנה יקבל מעמד של תושב ארעי.

<יצחק קדמן: תושב ארעי לא עולה למדינה כסף.

מאיר כהן: בדיוק.

מאיר כהן: בדיוק.

מאיר כהן: אמרת את מה שאנחנו הצענו, ומשרד הפנים התנגד.

מאיר כהן: אני באתי עם ההצעה הזאת למשרד הפנים ואמרתי לפחות ילדי אומנה וילדים שנמצאים במסגרות שלנו ואין להם שום עורף משפחתי, תנו לנו – זו חריגה – לרשום אותם בחוק.

מאיר כהן: התשובה הייתה לא.

מאיר כהן: אני זוכר, ואני לא אצטט את שמו – הוא אמר לי "אפקט המצלתיים".

מאיר כהן: ברגע שפה נגיד כן, אנחנו נגיד ל-60,000 פליטים כן.

מאיר כהן: קשה, איום ונורא, לא מתאים למדינה היהודית שלנו.

מאיר כהן: זה מביש, זה המצב, מה את מציעה?

קארין אלהרר: קודם כל, אני מתכוונת לפנות.

קארין אלהרר: יש שר פנים חדש, שאני מקווה שישמע את הדברים בנפש חפצה, וגם ימצא פתרון.

קארין אלהרר: אני חושבת שלדיון הבא, אדוני, כדאי שנזמן את נציג משרד הפנים על מנת לבחון ביחד אתו להכניס לחוק האומנה – מדובר בהסדר מצומצם, הוא לא יהיה גורף.

מאיר כהן: אני מציע, בכדי שלא נבזבז את זמננו לריק – סליחה שאני חולק עליך – ניגש אני ואת, ואלי לשר הפנים.

מאיר כהן: חבל, אנחנו נביא לכאן עוד פקיד ממשרד הפנים, נביך אותו, לא יהיו לו תשובות.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

קארין אלהרר: מאה אחוז.

קארין אלהרר: אז אנחנו נעשה את זה.

מאיר כהן: בואי נלך שלושתנו.

מאיר כהן: אם יש כאן מישהו שרוצה להצטרף אלינו – אני אשמח מאוד שהשר ישמע את הסיפור שלך.

מאיר כהן: אנחנו ניקח אותך לשר.

מאיר כהן: אני מקווה שנוכל לארגן את הפגישה כמה שיותר מהר.

מאיר כהן: בואו נשמע את השר.

מאיר כהן: חבל להביא לכאן פקידים ולהביך אותם.

מאיר כהן: בסדר?

מאיר כהן: אני רוצה לשמוע את א'.

<ז': א' היא אשתי.

<ז': אנחנו ביחד.

מאיר כהן: אמרו לי שני הורים.

מאיר כהן: א', את מסכימה לכל מה שהוא אמר.

<א': אני מסכימה.

<מוטי רנד: אפשר הערה?

מאיר כהן: לא, זהו.

<מוטי רנד: הערה בונה הפעם.

<מוטי רנד: סעיף (ו) שדיברנו עליו, שהשר ייקבע הוראות – אני נותן דווקא קרדיט לוועדה – שההוראות האלה צריכות לעבור אישור של ועדת העבודה והרווחה כדי לוודא שהמנגנון אכן נותן כלים יעילים.

<נעה בן שבת: אני חושבת - - -

מאיר כהן: הנה, אמרת משהו בונה.

מאיר כהן: תודה, אדוני.

<ש': אני רוצה להוסיף ולתת לכם קצת רקע.

<ש': לנו יש ארבעה ילדים ביולוגיים, והחמישי, שהיה באומנה שש שנים ועכשיו הוא אומץ.

<ש': אין פה אינטרסים כלכליים.

<ש': שני דברים שאני חושב שהחוק לא מכסה, שמאוד חשוב באופן כללי.

<ש': ברגע שילד נכנס למסלול של דיון על הכרזה כבר אימוץ – היום יש מצב אפור, והחוק הזה לא עוזר.

<ש': למשל, מרכזי הקשר מפסיקים לתת שירות לילד ברגע שהוא התחיל תהליך של בר אימוץ.

<ש': הילד שלנו נפגש עם ההורים לאיזו תקופה קצרה.

<ש': ברגע שהתחיל דיון של בר אימוץ, מרכז הקשר הודיע לנו שהוא יותר לא משתף פעולה ואצלו אי-אפשר להיפגש.

<ש': נאלצנו להגיע למפקחים מחוזיים ולהמון מקומות כדי למצוא בסוף איזה אילוץ שאיזו לשכה הסכימה שיפגשו אצלה, כי אחרת לא היו פגישות עם ההורים יותר.

<ש': זה לא היה קורה.

<ש': אז כל הנושא הזה הוא לא מוסדר מספיק טוב.

<ש': עוד נושא שלא מוסדר טוב - - -

<נעה בן שבת: איך היית רוצה שהוא יהיה מוסדר?

<נעה בן שבת: מה היית רוצה שיהיה?

<ש': כל עוד המדינה החליטה שהילד צריך להיפגש עם ההורים הביולוגיים שלו, הוא צריך להיפגש, ומרכזי הקשר צריכים לתמוך בזה.

<נעה בן שבת: למרות שהצעת החוק מדברת על מצב של אומנה, אנחנו אומרים אומנה לא לפי חוק האימוץ.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, תקופת המבחן של האימוץ לא נחשבת אומנה.

קארין אלהרר: אבל מה קורה בתפר?

<ש': אבל זו תקופה של שנים.

<ש': לפעמים זו תקופה של שנים.

<ש': אנחנו היינו צריכים להילחם במערכת כדי שהוא ייפגש עם ההורים הביולוגיים שלו, כי אחרת הוא היה מפסיק.

<ש': זה לא הגיוני לדעתי.

מאיר כהן: תודה רבה.

<ש': דבר שני, יש את הנושא של ההורים - - -

מאיר כהן: חבריא, אי-אפשר לבקש דקה ו - - -

<ש': אמרתי שני דברים.

<ש': אני לא אחזור על שום דבר שהוא אמר.

מאיר כהן: לא, לא, אתה עכשיו מפסיק.

מאיר כהן: תודה.

<ש': אוקיי.

<ש': יש לי משהו מאוד עקרוני על החוק.

מאיר כהן: מאה אחוז.

מאיר כהן: אני בטוח.

מאיר כהן: לכולם יש עקרונות, אבל צריך להתקדם.

מאיר כהן: אני חושב שאנחנו יכולים להצביע.

מאיר כהן: או שנשאיר את כל הסעיף?

<נעה בן שבת: סעיף 56, דווקא אמרנו שנשאיר.

מאיר כהן: כי אני חושב שפתרנו את (ב) ו-(ג), נשאר רק (א).

<נעה בן שבת: נשאר (א) ו-(ו).

מאיר כהן: (א) ו-(ו).

מאיר כהן: אז אפשר למעט.

מאיר כהן: אני מבקש להצביע על סעיף 56, למעט סעיף קטן (א) וסעיף קטן (ו).

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיפים 56 (ב)-(ה), (ז) – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: זה רק אני.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לאיסור הפרעה להגשת תלונה.

מאיר כהן: בבקשה.

<רותם יוסף: "איסור הפרעה להגשת תלונה – 56א.

<רותם יוסף: לא יפריע אדם או ימנע מילד להגיש תלונה לפי סימן זה, או יגרום לו לבטל תלונה שהוגשה כאמור, בכל אמצעי שהוא, לרבות שכנוע או מתן תמורה".

<נעה בן שבת: אדוני, ההוראה הזאת שקבועה פה, מוצע גם לכלול בצדה גם סנקציה פלילית על הפרעה להגשת תלונה, זה מופיע בהמשך.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: אפשר להצביע על הסעיף הזה.

מאיר כהן: אני חושב שאם יש לו גם סנקציה פלילית, זה בכלל מצוין.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 56א – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אין נגד.

קארין אלהרר: אין לנו עוד קול בוועדה.

קארין אלהרר: אין ליש עתיד.

מאיר כהן: לא, את לא תוכלי להצביע.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לסימן ג': תיעוד מידע והנמקת החלטות הנוגעים לילד שהושם באומנה.

מאיר כהן: בבקשה.

<רותם יוסף: "תיק אישי – 57.

<רותם יוסף: הגוף המפעיל ינהל לגבי כל ילד שהושם באומנה תיק אישי ובו כל המידע הנוגע לילד, לרבות מידע שהתקבל מאת המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבה מתגוררים הורי הילד, תכנית הטיפול של הילד, אבחונים פסיכולוגים וסיכומי טיפול, מידע רפואי ומידע ממסגרות השמה קודמות, אם ישנו וכן תיעוד התלונות ממנגנון בירור התלונות".

מאיר כהן: 58, בבקשה.

<רותם יוסף: "תיעוד והנמקה – 58.

<רותם יוסף: (א) כל החלטה עקרונית או מיוחדת שנתקבלה ביחס לילד באומנה, תנומק בכתב, תוך פירוט השיקולים שביסודה ותתויק בתיקו האישי של הילד; היו להחלטה השלכות על תכנית הטיפול, יועבר דיווח על ההחלטה בצירוף הנימוקים שביסודה למחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבה מתגוררים הורי הילד.

<רותם יוסף: (ב) השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע הוראות לעניין שמירת תיקו האישי של הילד ובכלל זה לעניין אופן שמירתו, תקופת השמירה ולעניין מקרים של הפסקת פעילות הגוף המפעיל ורשאי הוא לקבוע הוראות לעניין הפרטים שישמרו בתיק האישי".

<נעה בן שבת: בנושא הזה של שמירת המסמכים אנחנו התחלנו לברר את הנושא הזה של תיעוד ושמירה של המסמכים בעיקר במקרים של הפסקת פעילות הגוף המפעיל.

<נעה בן שבת: כאן מוצע שהנושא הזה יוסדר במסגרת תקנות הסדרת פעילות.

<נעה בן שבת: אני חושבת שזה יכול להספיק, אבל הבנו ממשרד המשפטים שיש להם הצעות יותר מתקדמות.

<ליאת יעקובוביץ: הן עוד לא בשלות.

<ליאת יעקובוביץ: מבחינתנו, עוד צריך להמשיך לבחון את הדברים, לכן אנחנו מציעים להשאיר את זה כרגע ללא הצבעה, לפחות על הסיכום של איך להסדיר - - -

<קריאה: לא שומעים.

<מוטי רנד: לא שומעים.

מאיר כהן: את מדברת על סעיף 57.

<ליאת יעקובוביץ: יש את 57, ויש גם את 58 עם עניין שבתקנות כתבנו.

מאיר כהן: למה לא באתם עם הצעות סגורות?

<נעה בן שבת: לא הספקנו את הנושא הזה כי אנחנו - - -

<ליאת יעקובוביץ: - - - החוק הזה.

<נעה בן שבת: זה נושא מאוד חשוב, אנחנו רוצים לוודא שאפשר לעיין במידע, שהמידע יישמר לאורך שנים כדי שאפשר יהיה לחזור ולבדוק.

<נעה בן שבת: במקרים של מעבר, שלא יהיה מצב שגוף מפעיל מפסיק לפעול בתחום ופתאום אי-אפשר לאתר את התיקים, או שהתיקים לא נשמרים.

<נעה בן שבת: זה נושא מאוד חשוב.

מאיר כהן: יש גם הגדרות מי רשאי לראות את המידע?

<נעה בן שבת: גם השאלות מי רשאי לעיין במידע ובאילו נסיבות.

<נעה בן שבת: התיק נמצא אצל הגוף המפעיל, ואנחנו לא רוצים שיהיה איזשהו מחסום לגורמים אחרים לעיין במידע הזה.

מאיר כהן: מאה אחוז.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: פרק ח': אומנת חירום.

מאיר כהן: 59, בבקשה.

<רותם יוסף: "אומנת חירום – 59.

<רותם יוסף: (א) בפרק זה, "אומנת חירום" – אומנה לילדים הנתונים בשעת משבר ונדרש להם סידור מגורים חלופי מידי, בהתראה קצרה ולתקופה קצובה, בשל חשש לשלומם.

<רותם יוסף: (ב) ברישיון האומנה של אומנים באומנת חירום יצוין כי אושרו לשמש אומנים באומנת חירום".

מאיר כהן: 59 מקובל על כולם?

מאיר כהן: אנחנו נצביע.

<נעה בן שבת: רק נבהיר שאומנת חירום זה לילדים שהוצאו – יש הסדר שונה שנקרא הסדר קלט קהילתי.

<נעה בן שבת: אולי משרד הרווחה יוכל להרחיב על ההסדר של קלט קהילתי.

מאיר כהן: משרד הרווחה, כמה משפטים על קלט קהילתי בבקשה.

<נעה בן שבת: ועל ההבדל בינו לבין אומנת חירום.

<רינת וייגלר: רינת וייגלר, סגנית היועצת המשפטית במשרד הרווחה.

<רינת וייגלר: קלט קהילתי אלו משפחות שמתגוררות בקהילה מסוימת ונותנות מעין מענה למשברים ספציפיים שקורים בתוך משפחות, למשל איזשהו אסון במשפחה, הורה מאושפז.

<רינת וייגלר: משהו שצריך לתת לו מענה בתוך הקהילה לתקופה קצובה עד שמתקבלת החלטה ארוכת טווח לגבי הילד.

<רינת וייגלר: המשפחות האלה הן משפחות שמתנדבות אד-הוק.

<רינת וייגלר: הן לא עוברות את כל תהליך ההכשרה, הן לא מציעות את עצמן מלכתחילה להיות משפחה אומנת.

<רינת וייגלר: הם שכנים, הם מכירים של אותה המשפחה שבה אירע משבר.

<רינת וייגלר: ולכן, ככל שזה מענה ספציפי לאותו אירוע, הם בכלל לא בתוך התפיסה הזאת של החוק, ולכן קודם כל זה קצוב בזמן, שכן אחרי חודש אמורים להביא את הדברים לוועדת תכנון וטיפול.

<רינת וייגלר: ולכן ביקשנו שהחוק לא יחול.

מאיר כהן: מאה אחוז.

מאיר כהן: אפשר להצביע על 59(א) ו-(ב).

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיפים 59(א) ו-(ב) – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: סעיף 60, בבקשה.

<רותם יוסף: "השמה באומנת חירום – 60.

<רותם יוסף: (א) הוצא ילד מבית הוריו או ממסגרת אחרת שבה שהה, לפי החלטה של עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) לפי סעיף 11 לחוק הנוער או בהחלטת בית משפט לפי סעיף 12 לחוק הנוער, ונקבע כי יושם באומנת חירום לפי אותו חוק עד לקבלת החלטה בדבר מקום ההשמה המתאים לו ותכנון תכנית טיפול עבורו, יבקר מנחה אומנה שמונה לילד את הילד בתוך עשרים וארבע שעות ממועד השמתו באומנת החירום.

<רותם יוסף: (ב) הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם לעניין נקיטת אמצעי חירום בידי עובד סוציאלי לפי חוק הסעד (טיפול במפגרים) והחלטת בית משפט לפי הוראות סעיף 16 לחוק האמור".

מאיר כהן: מישהו רוצה?

מאיר כהן: כן, דוקטור קדמן.

<יצחק קדמן: יצחק קדמן, המועצה לשלום הילד.

<יצחק קדמן: הערתי גם בסעיף אחר שעברנו עליו שהמילה הוצא היא מילה מאוד מאוד קשה, ולכן אני מציע שגם פה נתקן את זה להועבר או כל מילה אחרת.

קארין אלהרר: הושם באומנה.

<יצחק קדמן: הושם, או משהו כזה, אבל לא - - -

<נעה בן שבת: למרות שפה אין השמה, זה ממש סמכויות חירום של העובדים הסוציאליים.

מאיר כהן: זה הוצא מביתו.

מאיר כהן: רבותי, זו סמכות חירום.

מאיר כהן: הוא הוצא מביתו.

מאיר כהן: זה חירום.

מאיר כהן: הוצא.

<יצחק קדמן: חירום – העבירו אותו מהבית.

<יצחק קדמן: לא צריך לשים סטיגמות על ההורים הביולוגיים, הוצאנו לכם.

<יצחק קדמן: בשביל מה?

קארין אלהרר: אבל איך תנסח את זה?

<יצחק קדמן: הועבר.

קארין אלהרר: הועבר?

<יצחק קדמן: כן, כי אחר-כך זה גם ממסגרת אחרת.

קארין אלהרר: אוקיי, גם הועבר זה בסדר.

מאיר כהן: מסכימים על הועבר?

מאיר כהן: כן.

מאיר כהן: אנחנו נצביע על הסעיף עם הועבר.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 60 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 61 בבקשה.

<רותם יוסף: "הסכם אומנת חירום – 61.

<רותם יוסף: (א) אומן באומנת חירום יחתום מראש על הסכם בהתאם להוראות סעיף 47, המתייחס באופן כללי לכל ילד שעתיד להיות מושם אצלו; בעת השמת ילד באומנת חירום, יוודא עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) כי השמת הילד באומנת החירום עומדת בתנאי רישיון האומנה וההסכם.

<רותם יוסף: (ב) המפקח הארצי על האומנה רשאי לאשר השמת ילד באומנת חירום, גם אם מספר הילדים שיהיו באומנה אצל האומן לאחר ההשמה יעלה על חמישה".

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אותו הסכם.

<נעה בן שבת: ההסכם, כמובן, יחול בשינויים מחויבים כי הסכם עם האומן מתייחסים גם לצרכים המיוחדים של הילד, וכאן זה כמובן כללי, אז זה יהיה אותו הסכם בשינויים המחויבים.

<נעה בן שבת: הנושא הזה של מספר הילדים שיהיו באומנה – חמישה זו הגבלה שחלה על מספר הילדים שנמצאים באומנה במשפחת האומנה.

<נעה בן שבת: יכול להיות שמספר הילדים במשפחה הוא יותר גדול.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: יש איזו הערה רק לזה, לא לספר חוויות מהצבא, לזה?

מאיר כהן: אדוני, יש לך איזו הערה לסעיפים האלה?

מאיר כהן: למישהו יש הערה לסעיפים האלה?

<ש': יש לי שאלה, אולי זה בתקנות, אבל בהתחלת החוק מוגדר מי יכול להיות הורה אומנה.

<ש': הורה אומנת חירום, להבנתי, יש לו עוד כמה מגבלות, כמו שאחד מבני הזוג לא עובד וכולי.

<ש': זה לא מוגדר למשפחת אומנה רגילה.

<נעה בן שבת: נכון.

<ש': זה יוגדר בתקנות?

<ש': זה צריך להיות בחוק?

<נעה בן שבת: אני חושבת שזה הוראות בהסכמים אתו.

<נעה בן שבת: זה אחד מהתנאים בהסכם אתו, שהוא אמור להיות הורה אומנה כזה.

<נעה בן שבת: אנחנו כמובן לא יכולים להכניס את זה בהוראות שמחייבות את כלל משפחות האומנה.

<זכי חרוב: אלה התנאים לקבלה שלו.

<זכי חרוב: אלה התנאים.

<נעה בן שבת: אתם רוצים להוסיף את - - - הזה?

מאיר כהן: לא, לא, לא.

מאיר כהן: בתנאים הבסיסיים לא צריך.

מאיר כהן: כן, מוטי.

<מוטי רנד: הערה כללית.

<מוטי רנד: היו כל מיני מגבלות משפטיות מה הסמכויות של הורה באומנה רגילה.

<מוטי רנד: אין לזה התייחסות פה, מה המעמד שלו?

<נעה בן שבת: זו הערה נכונה לגבי סעיף 63.

<נעה בן שבת: אחת ההוראות, 63(א), אומרת על אומנת חירום לא יחולו הוראות סעיף 44.

<נעה בן שבת: אני רק אציין שבנוסח שבפניכם יש כל מיני תיקוני ניסוח יחסית לתיקונים לנוסחים הקודמים.

<נעה בן שבת: סעיף 44 הוא סעיף השמיעה של ההורים.

<נעה בן שבת: הורה באומנת חירום – לא צריך לשמוע אותו באותה מידה שאת ההורה באומנה רגילה.

<נעה בן שבת: וגם ההוראות ב-43(א) שנוגעות לגבי הסמכויות לבצע פעולות יום-יום, גם בכך הוא מוגבל.

<נעה בן שבת: שוב, כי אנחנו לא מדברים על אומנה ארוכה, זו אומנה מאוד קצרה ולאותו זמן.

מאיר כהן: מאה אחוז.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אני רוצה לעבור להצבעה על סעיף 61.

<ש': לא קצרה.

<נעה בן שבת: אמור להיות שלושה חודשים.

<נעה בן שבת: היא מוגבלת בשלושה חודשים.

<ש': אבל זו לא המציאות.

<נעה בן שבת: אלא?

<ש': לי היה ילד שבעה חודשים.

מאיר כהן: יכול מאוד להיות שיש חריגות.

מאיר כהן: רבותי, החוק לא אמור – לא בנוסח שלו, יש עוד מנגנונים שאמורים לטפל בזה שזה שלושה חודשים וילד נשאר ארבעה-חמישה חודשים.

מאיר כהן: יש מנגנונים שמטפלים בזה, עוד פעם.

<ש': הייתי בודק כמה כאלה יש, כי אני חושב שזה הכלל ולא המיעוט.

מאיר כהן: אני לא מסכים אתך.

<רינת וייגלר: פה יש שלושה חודשים עם אפשרות להאריך.

מאיר כהן: אני לא מסכים אתך.

מאיר כהן: אני לא מסכים אתך.

מאיר כהן: יש אפשרויות הארכה.

מאיר כהן: אני לא מסכים אתך.

מאיר כהן: אני לא מסכים אתך על מה שאתה אומר.

מאיר כהן: אנחנו נצביע על סעיף 61.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 61 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: סעיף 62 בבקשה.

<רותם יוסף: "תקופת שהייה באומנת חירום – 62.

<רותם יוסף: תקופת שהייתו של ילד באומנת חירום לא תעלה על שלושה חודשים; המפקח הארצי על האומנה, בהתייעצות עם עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה), רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להאריך תקופה זו לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים נוספים".

<זכי חרוב: זו התשובה.

<נעה בן שבת: זו תקופה אחת, נכון?

<נעה בן שבת: אין תקופה נוספת?

מאיר כהן: הערות?

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: מוטי, אין לך מה להגיד?

<מוטי רנד: כשיהיה לי, אני אצביע.

מאיר כהן: אפשר להצביע על זה?

מאיר כהן: אין הערות?

מאיר כהן: סעיף 62, מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 62 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

<רותם יוסף: "סייגים לתחולה על אומנת חירום – 63.

<רותם יוסף: (א) על אומנת חירום לא יחולו הוראות סעיף 44.

<רותם יוסף: (ב) על אומנת חירום לא יחולו הוראות סעיף 43(א), ו-(ג) עד (ה), אלא אם כן החליט הגורם המוסמך אחרת".

מאיר כהן: הערות בבקשה.

<נעה בן שבת: זו אותה הערה שציין קודם מוטי רנד לגבי הסמכויות שנתונות להורה באומנה.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: אפשר להצביע על הסעיף?

מאיר כהן: אנחנו מצביעים.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 63 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

<ש': סליחה, אני חושב שחסר סעיף בחוק של החירום, של חיסיון.

<ש': יש בעיה קשה היום, שאולי מה שקשור למדינה מסודר, אבל כל מה שקשור לעיריות – משפחה חסויה אמורה להיות - - -

מאיר כהן: נדמה לי שלא הצבענו בסעיף הקודם.

<נעה בן שבת: יש סעיף שנוגע לאומנה חסויה.

מאיר כהן: הוא מדבר על הרשויות.

<ש': באומנה חסויה.

<ש': נושא אומנת חירום – סליחה.

<נעה בן שבת: אומנת חירום, אני מניחה שברוב המקרים בכל מקרה היא תהיה חסויה.

<ש': אז אולי ההערה יכולה לבוא גם פה, אבל יש בעיה עם החיסיון בעיריות, זה לא עובד.

מאיר כהן: פרק ט': הוראות – אני חושב שאתה צודק.

<נעה בן שבת: מה המשמעות?

<ש': בעיריות ובקופות חולים אין חיסיון.

<ש': אם ההורה הביולוגי הולך לקופת חולים ובודק את תעודת הזהות של הילד, הוא יכול לראות את הכתובת של ההורים.

<ש': אם הוא הולך לעירייה, הוא בודק את גן הילדים, הוא יודע איפה ההורים גרים.

<ש': כל הנושא של חיסיון הוא מלאכותי לחלוטין.

קארין אלהרר: אבל בקופת חולים הילדים עדיין רשומים על ההורים הביולוגיים לדעתי.

קארין אלהרר: בקופת חולים הילדים עדיין רשומים על ההורים הביולוגיים.

<ש': לא, גם בחירום וגם בחסויה הם לא.

<ש': זה עובר, ואין שום בעיה למצוא.

<ש': זאת אומרת, הורה שירצה למצוא את הילד שלו, אין לו שום בעיה.

<ש': ואם המדינה החליטה שזה צריך להיות חסוי, צריך לעזור לממש את זה.

<ש': דרך אגב, אנחנו אחרי אימוץ כבר, ועדיין, בעירייה מופיעה תעודת הזהות הישנה של הילד.

<ש': אני כבר חודשים – אני חושב שחשוב להתייחס לזה.

מאיר כהן: שמענו את ההערה שלך, צריכים להתייחס לזה.

מאיר כהן: היא לא רלוונטית לכאן.

<נעה בן שבת: זה סעיף 34, אולי צריך לקבוע את האמצעים.

מאיר כהן: אני רוצה להמשיך.

מאיר כהן: פרק ט': הוראות שונות.

מאיר כהן: בבקשה.

<רותם יוסף: "אומנה בדיעבד – 64.

<רותם יוסף: (א) לא יחזיק אדם ילד עם מוגבלות בביתו, אם אינו הורהו או אפוטרופסו, ולא יחזיק כאמור ילד שאינו ילד עם מוגבלות לתקופה העולה על שלושה חודשים, אלא אם כן התקבלה החלטת הגורם המוסמך על השמת הילד אצלו.

<רותם יוסף: (ב) הובא לידיעת עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) כי נמצא ילד שוהה בבית אדם שאינו הורהו או אפוטרופסו כאמור בסעיף קטן (א), יבדוק העובד הסוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) את המידע שהגיע לידיו, את טיבה ואופייה של המסגרת שבה שוהה הילד, ואת התאמתה לטובת הילד.

<רותם יוסף: (ג) מצא עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) כי לנוכח המידע שהובא לידיעתו כאמור בסעיף קטן (ב) המשך שהייתו של הילד בבית אותו אדם היא לטובתו, יביא את העניין להחלטת הגורם המוסמך.

<רותם יוסף: (ד) קבע הגורם המוסמך כי על הילד להיות מושם מחוץ לביתו, וכי טובת הילד להמשיך ולחיות בבית האדם שעמו התגורר, יגיש אותו אדם בקשה לקבלת רישיון לשמש אומן על פי חוק זה; ניתן לאותו אדם רישיון אומנה לפי סעיפים 24 או 25, תהיה השמה זו בבחינת אומנה לכל דבר ועניין, ויחולו עליה כל ההוראות החלות על אומנה".

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: התייחסות לסעיף הזה.

מאיר כהן: בבקשה, נעה.

<נעה בן שבת: אנחנו קיבלנו הערות לגבי הסעיף הזה.

<נעה בן שבת: אחת ההערות דיברה על כך שמשת

<נעה בן שבת: מע מזה שזה מן מסלול לאישור אומנה, ולא מה שהייתה אמורה ההוראה להגיד.

<נעה בן שבת: ההוראה רצתה להגיד שאדם לא יכול להחזיק ילד שאינו ילדו בביתו, אלא אם כן זה אושר באיזשהו מסלול, מסלול של אומנה או בהסדר אחר.

<נעה בן שבת: ולכן היו הצעות לניסוח לגבי הסעיף הזה.

<נעה בן שבת: למצוא ניסוח שיבטא את זה שהדבר הזה לא אמור להיות.

<נעה בן שבת: יכול להיות שיש אומנה בדיעבד שהיא תאושר בדיעבד, אבל לא זו דרך המלך.

<נעה בן שבת: עדיין, גם הניסוח של הדבר הזה עוד לא סגור, לכן נחזור.

מאיר כהן: כלומר, סעיפים (א), (ב), (ג), (ד) בסעיף 64 – אנחנו משאירים את זה פתוח לניסוח מחדש.

<נעה בן שבת: לדיון הבא אולי.

<דנה שני עצמון: דנה שני עצמון, מפקחת אומנה מרכזית.

מאיר כהן: איזה מחוז?

<דנה שני עצמון: ירושלים.

<דנה שני עצמון: לא יחזיק אדם ילד עם מוגבלות בביתו – הסעיף הזה מתייחס - - -

מאיר כהן: באיזה סעיף את?

<דנה שני עצמון: 64.

מאיר כהן: אבל אמרנו, אנחנו עושים ניסוח מחדש, אז אם יש לך הערות, תעבירי אותן לוועדה.

מאיר כהן: בסדר?

מאיר כהן: אנחנו מנסחים את זה מחדש.

מאיר כהן: תודה גברתי.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לסעיף 65.

<רותם יוסף: "סודיות – 65.

<רותם יוסף: אדם שהגיע אליו מידע לפי הוראות חוק זה על ילד באומנה במסגרת תפקידו, חובה עליו לשומרו בסוד והוא אינו רשאי לגלותו אלא לצורך מילוי תפקידו ובהתאם להוראות כל דין".

קארין אלהרר: זה לא נותן מענה לעניין הסודיות שדיברנו עליו קודם?

קארין אלהרר: מה שהבחור העלה?

<נעה בן שבת: לא, שם יש תקלה מבחינת זה שהאומנה החסויה – הנתון הוא נתון שנוגע לילד.

<נעה בן שבת: צריך להיות מובהר שחיסיון האומנה יחול על יותר גורמים, להורות לקופת החולים לחסות, להורות לרשות המקומית לחסות.

מאיר כהן: משרד הרווחה רוצה להגיד משהו?

<רינת וייגלר: הקושי שהועלה כאן כלפי גורמים אחרים מוכר לנו מהרבה מאוד נושאים.

<רינת וייגלר: נניח, אישה מוכה שמתגוררת במקלט לנשים מוכות והולכת לקבל שירות רפואי באזור של המקלט, בעלה יכול לזהות דרך כרטיס קופת החולים שלו את המקום שבו היא מקבלת טיפול.

<רינת וייגלר: אותו דבר כאן, המשפחה האומנת יכולה להיות חסויה באופן רשמי מול ההורים הביולוגיים, אבל דרך רשויות אחרות ששם הילד רשום, ניתן לאתר באופן עקיף.

<רינת וייגלר: אני חושבת שזה מה שהתכוונו אליו כאן בהערות, וזאת סוגיה שצריך לחשוב עליה.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: סעיף 65 – אפשר להצביע.

<נעה בן שבת: סעיף 65, רק רצינו לציין נושא של סודיות נוסף בחוק הזה, מיוחד למשפחת האומנה, בשביל לנסות לעגן ולהבהיר שמשפחת האומנה לא תפטפט על ענייניו הפרטיים של הילד.

<נעה בן שבת: שם יש סעיף סודיות נוסף.

מאיר כהן: אנחנו נצביע על סעיף 65.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 65 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: הגנה על תשלומים לאומן.

<רותם יוסף: "הגנה על תשלומים לאומן – 65א.

<רותם יוסף: תשלומים המשולמים לאומן עבור הוצאות שיאפשרו לו לספק את צורכי הילד לפי סעיף 46(א), אינם ניתנים להעברה, לשיעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא".

<נעה בן שבת: אדוני, זה חלק מהמטרה, להבטיח שהתשלומים יגיעו למשפחות האומנה.

מאיר כהן: מישהו רוצה להתייחס לזה?

מאיר כהן: תודה, הלאה.

<זכי חרוב: זכי חרוב, "שחר שירותי אומנה".

<זכי חרוב: לגבי הפטור ממס למשפחות אומנה על ההוצאה הזאת.

<נעה בן שבת: אולי נגיע אחר-כך לתיקונים בפקודת מס הכנסה.

מאיר כהן: כן, בבקשה, אפשר להמשיך.

קארין אלהרר: על זה אפשר להצביע.

מאיר כהן: אין לנו בסעיף הזה – רק את זה.

מאיר כהן: אוקיי, סעיף 65א, תשלומים.

מאיר כהן: מי בעד? מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 65א– 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

קארין אלהרר: לא צריך א', כי אין ב'.

<נעה בן שבת: זה א' גדול.

<נעה בן שבת: יכול להיות שמיקומו של הסעיף הזה צריך להיות יחד עם סעיף 46 שבו דנו בנושא הפרסומים.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לעונשין.

מאיר כהן: הוא חדש לגמרי.

<נעה בן שבת: הוא סעיף חדש.

<נעה בן שבת: לקראת הקריאה הראשונה הנושא הזה לא היה סגור, ולכן היה ברור שהנושא של העונשין יעלה אחרי הקריאה הראשונה, וכעת זה עולה.

<רותם יוסף: "עונשין – 66.

<רותם יוסף: (א) אומן שמוסר ילד בניגוד להוראות סעיף 42(ג), דינו – מאסר שנתיים.

<רותם יוסף: (ב) המגלה מידע בניגוד להוראות סעיף 65, דינו – מאסר שלוש שנים.

<רותם יוסף: (ג) המפריע לילד או מונע ממנו להגיש תלונה, או גורם לו לבטל תלונה שהוגשה, בניגוד להוראות סעיף 56א, דינו – מאסר שנה.

<רותם יוסף: (ד) בעל רישיון אומנה שלא הודיע לממונה על רישוי האומנה על שינוי בתנאים המנויים בסעיף 24(5), (6), (8) ו(9), בניגוד להוראות סעיף 27(א), דינו – מאסר שישה חודשים.

<נעה בן שבת: אולי משרד המשפטים יוכל להסביר, בגלל שזה נושא שלא היה לקראת הקריאה הראשונה.

<ליאת יעקובוביץ: ליאת יעקובוביץ, משרד המשפטים.

<ליאת יעקובוביץ: קבענו כאן הוראות פליליות לגבי נושאים שונים, שחלקם כבר - - - חלקם לא.

<ליאת יעקובוביץ: חלק מהם זה על הפרעה להגשת תלונה של ילד, או לגרום לו לבטל תלונה.

<ליאת יעקובוביץ: חלק מהם זה הפרה של הוראות הסודיות שדיברנו בה עכשיו.

<ליאת יעקובוביץ: יש תנאים מהותיים לגבי רישיון אומנה, ששינוי בהם – אנחנו חושבים שצריך לבוא ולהודיע, ואם לא, שוב פעם, דינו מאסר שישה חודשים.

<ליאת יעקובוביץ: יש עוד סעיף נוסף - - - הדברים נעשו אצלנו על דעת המחלקה הפלילית, ייעוץ וחקיקה (פלילי).

<נעה בן שבת: למעשה, מדובר פה על רשימה מצומצמת של הפרות שהן ההפרות החמורות ביותר.

<ליאת יעקובוביץ: המהותיות ביותר.

<עודד סושרד: עודד סושרד, "הכול מתחיל בחינוך".

<עודד סושרד: בסעיף 66(ג) – מישהו מהמשפטים אולי יכול לענות לי – יש עבירה שנקראת שיבוש הליכי משפט והדחה בחקירה.

<עודד סושרד: עד כמה שידוע לי, לגרום למישהו לבטל תלונה זה שיבוש הליכי משפט וזה הדחה בחקירה.

<נעה בן שבת: זה לא בהליכי משפט.

מאיר כהן: אדוני, אין פה הליך פלילי.

<עודד סושרד: ועל זה יש שלוש שנים.

מאיר כהן: אדוני, הלאה.

מאיר כהן: יש עוד הערות?

מאיר כהן: אם לא, אז אני מבקש להצביע.

<ליאת יעקובוביץ: שים לב לסעיף 66(א), זה נסוב סביב ההפרעה למנגנון התלונות, המנגנון שבו דיברנו בחוק זה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אנחנו נצביע על 66(א), (ב), (ג) ו-(ד).

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מתנגדים?

מאיר כהן: נמנעים?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 66 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

<רותם יוסף: "ערר – 68.

<רותם יוסף: (א) על החלטות לפי חוק זה לעניין מתן רישיון אומנה, חידושו או ביטולו וכן לעניין הגבלת סמכויותיו של אומן בהסכם, ניתן לערור לפני ועדת ערר".

<נעה בן שבת: אנחנו נזכיר, זו ועדת ערר לפי חוק אימוץ ילדים.

<נעה בן שבת: בפניה דנים על הנושא של רישיון אומנה, חידושו או ביטולו.

<נעה בן שבת: כמובן, זה לא גורע מסמכויות אחרות שניתנות לעניין הילד עצמו.

מאיר כהן: 69.

<רותם יוסף: "ביצוע ותקנות – 69.

<רותם יוסף: השר ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו".

מאיר כהן: הערות ל-68 ו-69?

<מוטי רנד: מוטי רנד, הפורום למען ילדי רווחה.

<מוטי רנד: בכפוף לאישורה של ועדת העבודה והרווחה.

<נעה בן שבת: בכל דבר?

<נעה בן שבת: העניין הוא שפה ההוראה - - -

<מוטי רנד: תקנות זה גם כתוספת (א) וגם תוספת (ב) שאמרנו שהוא רשאי להתקין תקנות.

<נעה בן שבת: אני רוצה להציע שנדבר על ההוראות היותר ספציפיות, במקום שזה נדרש.

<נעה בן שבת: אתה רוצה להציע שכל התקנות לפי החוק יהיו באישור הוועדה.

<מוטי רנד: נכון.

<מוטי רנד: החוק הוא חדש, התקנות חדשות.

<מוטי רנד: צריך לבדוק אותן.

<ליאת יעקובוביץ: עם זאת, במקומות שבאמת היו רגישים מבחינתנו, הוספנו.

קארין אלהרר: למה זה רע?

קארין אלהרר: זה דווקא טוב.

<נעה בן שבת: זה טוב מאוד, אני רק - - -

מאיר כהן: הערה בסדר גמור, אני מקבל אותה.

<רינת וייגלר: אולי בכל זאת – אני יכולה להעיר?

<רינת וייגלר: מהניסיון שלנו בהתקנת תקנות, התקנות הן תנאי לתחילת הביצוע של החוק.

<רינת וייגלר: תקנות לוקחות זמן להתקין.

<נעה בן שבת: פה הן לא תנאי, אגב.

<רינת וייגלר: נכון.

<רינת וייגלר: אבל לכן כן שווה לעשות סריקה של כלל התקנות ולראות, ככל שיש תקנות שהן תנאי לתחילת ביצוע, ולא הכרחי שהן יבואו לאישור הוועדה – אז אנחנו מבקשים לעשות סריקה ולבחור - - -

מאיר כהן: מה שאת אומרת, מה שלא הכרחי ומה שפחות חשוב שיבוא לאישור הוועדה, את שאר הדברים – זה מה שאת אומרת?

<רינת וייגלר: לא, מה שהתכוונתי לומר, שאני לא רוצה שעניין של זמן – הכנסת בפגרה, דברים כאלה ואחרים – ימנעו את התקנת התקנות.

<רינת וייגלר: אז אני רוצה לומר, תקנות חשובות, כבר דיברנו עליהן לאורך הדרך ואמרנו, יכול להיות שיש עוד, אפשר לבדוק.

<רינת וייגלר: תקנות שהן לא הכרחיות והן יכולות לעכב את תחילת הביצוע, צריך לשקול אם נכון להביא לאישור הוועדה.

<רינת וייגלר: צריך לעשות סריקה.

מאיר כהן: מה שאת אומרת, שבנושא הזה של מתן רישיון אומנה, יכול מאוד להיות שבפגרת הכנסת מישהו יצטרך, וזה לא יבוא לוועדה, ואז זה מתעכב.

קארין אלהרר: לא, להיפך.

קארין אלהרר: היא אומרת שיש תקנות שהן חשובות - - -

מאיר כהן: למה להיפך?

מאיר כהן: זה מה שהיא אמרה.

<רינת וייגלר: אמרתי שיש תקנות שהן חשובות - - -

מאיר כהן: במקרה הזה?

<רינת וייגלר: צריך לחשוב איזה.

<רינת וייגלר: צריך פשוט לראות איזה סוג תקנות, פשוט צריך לעשות סריקה של סוגי התקנות.

<רינת וייגלר: לכן אני מבקשת לא להחליט כרגע שכל התקנות מובאות לאישור הוועדה.

<רינת וייגלר: לאפשר לנו לעשות סריקה של כלל התקנות, ומתוך לראות מה נכון להביא ומה לא.

מאיר כהן: אז אנחנו לא נצביע על 68 ו-69.

<נעה בן שבת: על 68, ערר, אפשר להצביע.

<נעה בן שבת: על ביצוע ותקנות - - -

מאיר כהן: על 69 לא.

מאיר כהן: עוד פעם, 68 כן, 69 לא.

מאיר כהן: אז אנחנו מצביעים על סעיף 68, וסעיף 69 – אנחנו נעשה סריקה.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד סעיף 68?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 68 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

<רותם יוסף: "תיקון פקודת מס הכנסה – 70.

<רותם יוסף: בפקודת מס הכנסה – (1) בסעיף 9, אחרי פסקה (5) יבוא: "(5א) תשלומים המשולמים לאומן לפי סעיף 46 לחוק אומנה לילדים, התשע"ו–2005; (2) סעיף 66ב – בטל".

מאיר כהן: הערות?

<נעה בן שבת: התיקון הזה, דיברנו לגביו עם אנשי מס הכנסה.

<נעה בן שבת: היום סעיף 66ב קובע כל מיני הוראות שהחזר ההוצאות הזה, התשלומים האלה שמשולמים לאומנים נחשבים – היום הוא קובע שהם כן נחשבים הכנסה באיזושהי צורה, והחוזר שלפיו פועלים קובע שלא יראו אותם.

<נעה בן שבת: כאן הדבר הזה מוסדר, ניתן פטור מוסדר לתשלומים שמשולמים לפי סעיף 46.

<זכי חרוב: לסכום אין משמעות.

<זכי חרוב: זה מוגבל בסכום?

<נעה בן שבת: התשלומים האלה הם מוגבלים בסכום בגלל שבפועל הם מוגבלים בסכום.

<ש': הם - - -

<זכי חרוב: זה כל מה שסעיף 46, זה מאוד מוגדר.

<נעה בן שבת: זה לא הכנסות.

<נעה בן שבת: זה לא יכול להיות הכנסות עצומות.

<זכי חרוב: החזר הוצאות, אם קנו כיסא לילד, שזה לא יהיה - - -

<נעה בן שבת: זה החזר הוצאה.

<נעה בן שבת: הייתה הוצאה כנגד זה, נכון?

<נעה בן שבת: הייתה הוצאה כנגד זה, ובדיוק את אותה הוצאה מחזירים להם.

קארין אלהרר: לא, זה יהיה פטור.

מאיר כהן: אפשר להצביע על סעיף 70?

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 70 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 71 בבקשה.

<רותם יוסף: "תיקון חוק עבודת נשים – 71.

<רותם יוסף: בחוק עבודת נשים, התשי"ד–1954, בסעיף 9ו(א), בהגדרה "הורה במשפחת אומנה", במקום "במשפחה שאושרה בידי מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך לשמש כמשפחת אומנה" יבוא "במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015"".

<נעה בן שבת: חלק מהתיקונים פה הם תיקונים ניסוחיים, אבל הם מבטאים שעכשיו משפחת האומנה תוגדר בחוק הזה, ולכן מפנים להגדרה לפי החוק הזה.

מאיר כהן: מאה אחוז.

מאיר כהן: הערות?

מאיר כהן: בבקשה, אדוני.

<ש': חופשת לידה זה בחוק הזה?

<ש': כי אין סעיף על חופשת לידה בשום מקום.

<נעה בן שבת: בחוק עבודת נשים יש הוראה מתאימה לגבי חופשת לידה, ואנחנו רק מתקנים את ההפניה.

מאיר כהן: אוקיי, מצביעים על 71.

מאיר כהן: מי בעד סעיף 71?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 71 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 72 בבקשה, תיקון חוק ההתיישנות.

<רותם יוסף: "תיקון חוק ההתיישנות – 72.

<רותם יוסף: בחוק ההתיישנות, התשי"ח–1958, בסעיף 18א(ב), בהגדרה "אומן", אחרי "במשפחת אומנה" יבוא "כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015 או במשפחת אומנה אחרת"".

מאיר כהן: הערות?

<נעה בן שבת: משפחת אומנה אחרת היא כמובן כל - - - אומנה שהיא לא אומנה לילדים.

מאיר כהן: נצביע על סעיף 72.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 72 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 73, גברתי.

<רותם יוסף: "תיקון חוק פיצויי פיטורים – 73.

<רותם יוסף: בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג–1963, בסעיף 7(א)(3), במקום "במשפחה שאושרה בידי מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך לשמש כמשפחת אומנה" יבוא "במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015" ובמקום "מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך" יבוא "מנחה האומנה כהגדרתו בחוק האמור"".

מאיר כהן: בבקשה, הערות?

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 73 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: תיקון חוק הפיקוח.

מאיר כהן: בבקשה.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הפיקוח על מעונות – בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה–1965 , אחרי סעיף 9ג יבוא: סייג לתחולה 9ד.

<רותם יוסף: הוראות חוק זה, למעט סעיף 8, לא יחולו על משפחת אומנה לפי הוראות חוק אומנה לילדים, התשע"ו–2016".

מאיר כהן: הערות?

מאיר כהן: בבקשה.

<רינת וייגלר: רק להסביר.

<רינת וייגלר: לפי הלשון הדווקנית של חוק הפיקוח על המעונות, משפחה אומנת שבטיפולה למעלה משני ילדים נחשבת מעון ונדרש לה הליך של רישוי לפי חוק הפיקוח על המעונות, כך באופן פורמלי.

<רינת וייגלר: ולכן כאן אנחנו רוצים באופן ברור להחריג אותם.

<רינת וייגלר: נאמר שכרגע יש חוק ספציפי, כמובן, שחל על המשפחות.

מאיר כהן: בסדר גמור.

מאיר כהן: בואו נצביע.

<נעה בן שבת: הוא צריך להיות 73א לצורך העניין.

מאיר כהן: 73א.

מאיר כהן: אוקיי.

מאיר כהן: מצביעים.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: מי מתנגד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 73א – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: תיקון חוק הסעד (טיפול במפגרים), 74.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הסעד (טיפול במפגרים) – 74.

<רותם יוסף: בחוק הסעד (טיפול במפגרים), התשכ"ט–1969, בהגדרה "סידור חוץ ביתי" אחרי "במשפחה אומנת" יבוא "לרבות במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015"".

מאיר כהן: מישהו רוצה להסביר את זה?

<נעה בן שבת: גם פה ההפניה – חוק הסעד מתייחס גם למשפחה אומנת שהיא לא לילדים, ואנחנו אומרים כולל משפחה אומנת מהסוג הזה, שלפי חוק אומנה לילדים.

קארין אלהרר: רק הערה לפרוטוקול, בבקשה, בבקשה, משרד הרווחה, תשנו את שם החוק הזה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: 74א.

<נעה בן שבת: המספור פה קצת השתבש, אני מתנצלת.

מאיר כהן: תרשמו 74א.

מאיר כהן: בבקשה.

<רותם יוסף: על 74 צריך להצביע.

מאיר כהן: נעשה את שניהם, 74, ו-74א.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) – 74.

<רותם יוסף: בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל"א–1971, בסעיף 32, במקום "משפחה אומנת שקבע לכך" יבוא "משפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015"".

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: נצביע על 74 ו-74א.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 74 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: הצבעה

מאיר כהן: נגד – אין

מאיר כהן: סעיף 74א נתקבל.

מאיר כהן: 75, תיקון חוק העונשין.

<רותם יוסף: "תיקון חוק העונשין – 75.

<רותם יוסף: בחוק העונשין, התשל"ז–1977 – (1) בסעיף 351(ה), בהגדרה "אומן" בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "במשפחת אומנה" יבוא "במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2014"".

<נעה בן שבת: כמובן, אדוני, יש פה כל מיני שנים, זה בגלל ההתמשכות של ההליכים, אבל הכוונה לחוק שלנו.

מאיר כהן: תמשיכי בבקשה.

<רותם יוסף: "(2) בסעיף 365 – (א) פסקה (3) – תימחק; (ב) אחרי פסקה (3), יבוא: "(4) מסירת הקטין הייתה בהתאם להוראות חוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015"".

<נעה בן שבת: ההוראה הזאת מדברת – כמובן שמסירת קטין שהיא בהתאם לחוק אומנה לילדים לא תיחשב כאותה עבירה לפי חוק העונשין של הזנחת קטין או - - - טיפול בקטין לפי סעיף 365.

<רותם יוסף: "(3) בסעיף 368א, בהגדרה "אומן", בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "במשפחת אומנה" יבוא "במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2014".

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: נצביע על סעיף - - -

<מוטי רנד: רגע.

<מוטי רנד: למעשה, סעיף 368א מתייחס בחוק העונשין לנושא שנקרא חוק חובת הדיווח.

<מוטי רנד: זה מתייחס לשם.

<מוטי רנד: משרד המשפטים התחייב לתת קריטריונים לוועדת פטור.

<מוטי רנד: יש ועדת פטור שפוטרת מחובת הדיווח עובדי סעד.

<מוטי רנד: לפי מיטב ידיעתי, אין קריטריונים עדיין.

<מוטי רנד: לכן לדעתי, ועדת פטור לנושא הרווחה, תלונות של ילדים באומנה, צריך להחריג את זה מהסעיף הזה.

מאיר כהן: נשמע.

מאיר כהן: בבקשה, גברתי.

<מוטי רנד: להחריג את זה, שלא יהיה פטור.

<ליאת יעקובוביץ: למה?

מאיר כהן: אני רוצה את התגובה של משרד המשפטים.

מאיר כהן: תגידי את תגובתך.

מאיר כהן: אם את חושבת שלא, אז לא.

מאיר כהן: תגידי את תגובתך.

<ליאת יעקובוביץ: כל העניין של פטור מחובת דיווח וכל ההסדרה של נושא חובת דיווח הוא הסדר ספציפי בחוק בעונשין.

<ליאת יעקובוביץ: אני לא חושבת שאנחנו צריכים לפתוח כאן כרגע.

<ליאת יעקובוביץ: אלו קריטריונים חדשים ודברים נוספים.

<ליאת יעקובוביץ: זה דיון נפרד העניין.

<מוטי רנד: לא שומעים אותך, וגם לא מבינים כל כך.

<ליאת יעקובוביץ: העניין של חובת דיווח זה חובה ספציפית - - - חוק העונשין, הסדר ספציפי נקבע שם לגבי פטור והכול.

<ליאת יעקובוביץ: אני לא חושבת שרלוונטי כרגע לפתוח את זה בחוק שלנו.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: משרד הרווחה.

<מוטי רנד: למה לא?

מאיר כהן: לא, זה לא לוויכוח.

מאיר כהן: משרד הרווחה.

<רינת וייגלר: הנושא של קריטריונים לוועדת פטור זה אכן נושא רחב שנדון במסגרת חוק העונשין.

<רינת וייגלר: גם היום אין קריטריונים בתוך חוק העונשין לוועדת פטור.

<רינת וייגלר: ואכן יש על זה דיונים.

<רינת וייגלר: כאן, אם משפחת אומנה צריכה לקבל פטור, תלונה – צריך או לא, זה בוודאי לא כאן.

<ליאת יעקובוביץ: זה לא המקום הנכון.

מאיר כהן: דוקטור קדמן?

<יצחק קדמן: גם מבחינה עניינית, לוועדת הפטור יש חשיבות עצומה.

<יצחק קדמן: היא גורמת אפשרות לטיפול בילד, שאחרת יכול להימנע ממנו הטיפול, ולכן זה לטובת הילד עצמו שוועדת הפטור מחליטה.

<יצחק קדמן: נכון שצריך לגבש קריטריונים, אבל לא צריך לבטל דווקא במשפחת אומנה את המנגנון שיש - - -

<נעה בן שבת: רק הבהרה, אני קודם הסתכלתי בסעיף 365, כותרתו היא: מסירת הקטין בהתנערות מזכויות וחובות.

<נעה בן שבת: זה הסעיף שבו מדובר.

מאיר כהן: אני מבקש להצביע על 75, סעיפים (1), (2) – (א), (ב), ו-(3).

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 75 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אנחנו עוברים לתיקון חוק אימוץ ילדים, סעיף 76.

<קריאה: הצבעת רק על סעיף (2), צריך להצביע על כל סעיף 75.

מאיר כהן: על כל סעיף 75.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 75 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אנחנו עוברים ל-76, בבקשה.

<רותם יוסף: "תיקון חוק אימוץ ילדים – 76.

<רותם יוסף: בחוק אימוץ ילדים התשמ"א–1981, בסעיף 36א, אחרי "באימוץ בין-ארצי" יבוא "וכן מהחלטות הממונה על רישוי אומנה לפי חוק האומנה, התשע"ו–2015 לעניין החלטות לגבי הענקת רישיון אומנה, חידושו, התלייתו או ביטולו וכן לגבי הגבלת סמכויות של אומן בהסכם"".

מאיר כהן: בבקשה, הערות לסעיף הזה.

<נעה בן שבת: זאת ההערה שמאפשרת לוועדת הערר לפי חוק אימוץ ילדים לדון גם בהחלטות - - -

מאיר כהן: מישהו רוצה?

מאיר כהן: אין הערות.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 76 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 77, בבקשה.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הבטחת הכנסה – 77.

<רותם יוסף: בחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א–1980, בתוספת הראשונה, בפרט (1) – (1) אחרי פרט משנה (ב) יבוא: "(ב1) הגמלה לילד יתום או נטוש שמצוי בהחזקת קרוב משפחתו תשולם לתקופה שלא תעלה על 6 חודשים מהמועד שבו הוגשה התביעה בצירוף אישור מחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבה מתגורר הילד, אלא אם כן אישרה ועדת חריגים את המשך התשלום מעבר לתקופה האמורה; לעניין זה, "קרוב משפחה" – אח, אחות, סב, סבתא, דוד או דודה".

<רותם יוסף: (2) בפרט משנה (ג), בהגדרה "ילד נטוש", בסופה יבוא "ולמעט ילד במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2015"".

<נעה בן שבת: אדוני, ב-(ב1), במקום בצירוף, זה כמובן בכפוף למחלקה לשירותים – במקום בצירוף, צריך להיות בכפוף לאישור.

מאיר כהן: אוקיי, נתקן את זה.

<נעה בן שבת: אולי נסביר את הנושא הזה של הגמלה לילד נטוש.

<נעה בן שבת: אולי המשרד לביטוח לאומי ירצה להסביר.

<שלומי מור: עורך דין שלומי מור, המוסד לביטוח לאומי.

<שלומי מור: על-פי חוק הבטחת הכנסה, ילדים שמוגדרים כילדים נטושים זכאים מכוח חוק הבטחת הכנסה לאיזושהי גמלה.

<שלומי מור: במקרים מסוימים, היא אפילו משתלמת לידם כשהם בני 16 ומעלה.

<שלומי מור: משרד הרווחה העלה חשש שכיוון שהתשלומים האלה מועברים או לילדים או למשפחות, הרי שהם יתעכבו מאוד בתהליך של מינוי משפחת האומנה.

<שלומי מור: ולכן ההסדר פה – שהוא גם מקובל עלינו – אומר שאנחנו נשלם את התשלום הזה במשך שישה חודשים.

<שלומי מור: חריגה מהתקופה הזו כבר תחייב את אישור משרד הרווחה, על מנת שפרק הזמן הזה יספיק למשפחה ולמשרד הרווחה למנות משפחת אומנה לילד הנטוש.

<רינת וייגלר: יש פה משהו קצת יותר רחב.

<רינת וייגלר: לפי המצב היום, חלק מהילדים שנמצאים במשפחות אומנה אצל קרובי משפחה, אצל דודים, לא משולם להם החזר ההוצאות והם לא במסלול הרגיל של משפחות האומנה, אלא הם מעין חורגים לעולם משפחות האומנה ומקבלים קצבת ילד נטוש.

<רינת וייגלר: בהתאם להצעה הזאת, כל המשפחות שמשמשות בפועל משפחות אומנה, לרבות קרובי משפחה, יקבלו תשלום ממשרד הרווחה.

<רינת וייגלר: לא יינתנו להם יותר גמלת ילד נטוש, אלא בחריג הזה, כמו שציין שלומי, של חצי שנה, כדי לאפשר את הבדיקה שלהם, את הבחינה שלהם, את ההיערכות לקליטתם כמשפחת אומנה לכל דבר ולא לפגוע בהם מן הצד השני.

מאיר כהן: אפשר להצביע על סעיף 77?

<יצחק קדמן: יש לי הערה.

<יצחק קדמן: אני רוצה לשאול האם לא ייתכנו מצבים שבהם יפסיקו את קצבת ילד נטוש, אבל המנגנון של תשלומי אומנה עוד לא ייכנס, והילד יצא קירח מכאן ומכאן?

קארין אלהרר: בגלל זה לקחו חצי שנה.

<רינת וייגלר: זאת בדיוק הסיבה לחריג.

<יצחק קדמן: לא, אבל זה רק לקרובי משפחה.

<רינת וייגלר: גמלת ילד נטוש ניתנת, נכון להיום, רק לקרובי משפחה.

<שלומי מור: לכן יש את האפשרות לוועדת החריגים להאריך את זה מעבר לחצי שנה.

<שלומי מור: אנחנו לא רוצים שייווצר מצב, זה בדיוק העניין.

קארין אלהרר: דוקטור קדמן, אין קצבת ילד נטוש לילד שלא הולך למשפחה הביולוגית.

קארין אלהרר: אם הוא הולך לאומנה, אז הוא מקבל החזרי אומנה.

קארין אלהרר: אם הוא במשפחה, אז הוא מקבל גמלת ילד נטוש.

<יצחק קדמן: הוא יכול להיות ברחוב.

קארין אלהרר: זה בדיוק העניין.

<יצחק קדמן: ברגע שהעבירו אותו למשפחה אומנת, והעברת הכספים – אתם יודעים שהיא מתעכבת זמן רב.

<יצחק קדמן: יבוא הביטוח הלאומי ויגיד עברת למשפחה אומנת, נפסקת קצבת ילד נטוש.

<יצחק קדמן: אז המשפחה לא מקבלת - - -

קארין אלהרר: לא, אבל היא מוחזרת מקום שהוא כבר לא באומנה.

מאיר כהן: היא נשארת.

מאיר כהן: היא עוברת למקום שהוא לא - - -

קארין אלהרר: כל העניין היה לתת למשפחות הביולוגיות מעבר לגמלת הילד הנטוש, נותנים להם את כל החזר ההוצאות, כמו כל משפחת אומנה.

קארין אלהרר: המטרה הייתה להיטיב עם הילד, לא לגרוע ממנו.

<רינת וייגלר: ולהכניס אותם למערך הליווי והפיקוח.

מאיר כהן: אני רוצה להצביע על סעיף 77, (1) ו-(2).

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 77 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: בבקשה, סעיף 78.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הגנת הצרכן – 78.

<רותם יוסף: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א–1981, בסעיף 13ה, בהגדרה "מעון", הסיפה החלה במילה "למעט" – תימחק".

<נעה בן שבת: זה רק תיקון טכני.

<נעה בן שבת: כתוב שם מעון לפי חוק הפיקוח על המעונות, למעט משפחת אומנה.

<נעה בן שבת: החרגנו את המעון בחוק הפיקוח על מעונות, וממילא גם הסיפה הזאת מתבטלת.

מאיר כהן: אוקיי.

מאיר כהן: 78 – מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 78 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 79 בבקשה.

<רותם יוסף: "תיקון חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים – 79.

<רותם יוסף: בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א–1981, בתוספת הראשונה, בסופה יבוא: "(מח) הממונה על רישוי אומנה כהגדרתו בחוק האומנה לילדים, התשע"ה–2015 – לעניין קביעת כשירות של אומנים כהגדרתם בחוק האמור"".

<נעה בן שבת: מאפשר קבלת מרשם פלילי לגבי מי שמבקש רישיון אומנה.

מאיר כהן: אוקיי, בואי נקרא גם את 79א.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) – 79א.

<רותם יוסף: בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג–1992, בסעיף 12(ה), במקום "תובא" יבוא "יובאו" במקום "ולא יראו בה" יבוא "או תשלומים לאומן לפי חוק אומנה לילדים, התשע"ה–2014, ולא יראו בהם"".

<נעה בן שבת: זה נושא של הארנונה.

<נעה בן שבת: אני רק - - - עם משרד הפנים נמצא כאן.

מאיר כהן: האוצר פה?

מאיר כהן: פנים.

<רינת וייגלר: הם אמרו בדיון שעבר שהם יחזרו עם תשובה.

<נעה בן שבת: מכיוון שהם לא נמצאים, אדוני, אני מבקשת שאולי נדחה את זה לדיון הבא.

מאיר כהן: את 79א.

<נעה בן שבת: את 79א, כן.

<ש': זה לגבי הארנונה?

<נעה בן שבת: זה הסעיף לגבי הארנונה.

מאיר כהן: אני מבקש להצביע על 79, לא א.

מאיר כהן: מי בעד? מי נגד?

מאיר כהן: מי נמנע?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 79 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: אנחנו עוברים ל-80.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: 79א נדחה עד לתשובת משרד הפנים.

מאיר כהן: רק תגבילו אותם בזמן.

קארין אלהרר: בדיון הבא זה צריך להיסגר.

<נעה בן שבת: כמובן, אני מניחה שבדיון הבא.

מאיר כהן: מישהו דואג לזה שבדיון הבא זה ייסגר?

<נעה בן שבת: כן.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: 80.

<רותם יוסף: "תיקון חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) – 80.

<רותם יוסף: בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), התשנ"ג–1993, בסעיף 1ג, במקום הסיפה החל במילה "משפחה" יבוא "משפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ו–2015"".

<נעה בן שבת: שוב, תיקון הפניה לחוק שלנו.

מאיר כהן: מי בעד?

מאיר כהן: מי נגד?

מאיר כהן: בעד אישור סעיף 80 – 1

מאיר כהן: נמנעים – אין

מאיר כהן: 81.

<רותם יוסף: "תיקון חוק הביטוח הלאומי – 81.

<רותם יוסף: בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה–1995 – (1) בסעיף 57ב(א), בהגדרה "מבוטחת שהיא הורה במשפחת אומנה" במקום הסיפה החל במילה "במשפחה" יבוא "במשפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ה–2014"; (2) בסעיף 222ב(ב)(1), במקום "משפחה אומנת" יבוא "משפחת אומנה כהגדרתה בחוק אומנה לילדים, התשע"ו–2015"".

<נעה בן שבת: פה יש רשימה, אדוני, זה סעיף שהועבר לסעיף 46.

<נעה בן שבת: זו אותה רשימה שנוגעת להטבות שיינתנו לילד נכה, שהמשרד יקבע שהוא ילד עם צרכים מיוחדים בגלל המוגבלות שלו.

<נעה בן שבת: אלו יהיו אותן הטבות שהיו משולמות לו אילו היה מקבל גמלת ילד נכה.

<נעה בן שבת: זו רק רשימה.

<נעה בן שבת: שתי הפסקאות הראשונות הן פסקאות של תיקון של הפנייה.

<נעה בן שבת: 57 נוגע לנושא של מענק לידה.

<נעה בן שבת: אדוני, יש עוד שני נושאים נוספים שנוגעים למוסד לביטוח לאומי.

<נעה בן שבת: אחד נוגע לנושא של ביטוח מתנדבים שאמורים להיכנס לסעיף הזה.

<נעה בן שבת: הם כרגע עדיין לא מנוסחים, ואנחנו רוצים קודם לברר את הנושא, ואם צריך יהיה לבוא עם ניסוח, אנחנו ננסח.

<נעה בן שבת: אחד זה הנושא של ביטוח מתנדבים, והנושא של גמלת ניידות.

<נעה בן שבת: אולי אפשר לשמוע את עמדת המשרד לביטוח לאומי, אם כבר יש לו עמדה לגבי שני הנושאים.

<שלומי מור: אז אולי נתחיל בנושא של ביטוח מתנדבים.

מאיר כהן: באת עם תשובות?

מאיר כהן: בבקשה.

<שלומי מור: באשר לביטוח מתנדבים, השאלה שמועלית על-ידי היועצת המשפטית של הוועדה נוגעת לעובדה שמתנדבים לא יכולים להיות בני משפחה או להיות מוכרים כמתנדבים לעניין חוק הביטוח הלאומי, מה שמקנה להם זכאות כנפגעי עבודה ונותן להם ביטוח של פגיעה שהיא דומה לפגיעה בעבודה, כאשר מדובר בבני משפחה.

<שלומי מור: הבעיה התעוררה עכשיו לעניין הדיונים על חוק האומנה.

<שלומי מור: התברר לנו שמחצית ממשפחות האומנה הם קרובי משפחה, כך שנוצרת בעיה עם האוכלוסייה הזאת שלא מבוטחת לכאורה.

<שלומי מור: באנו בדברים עם משרד הרווחה, והעניין אמור לעלות בשבוע או השבועיים הקרובים בפני המשנה למנכ"ל שלנו על מנת למצוא פתרון לאוכלוסייה הזאת.

<שלומי מור: זה לא תיקון שמצריך – לא צריך לבוא פה במסגרת תיקון החוק כיוון שזה עוסק בתקנות שיתוקנו בנפרד.

<שלומי מור: אנחנו נחזור עם תשובה לוועדה בעניין הזה.

<נעה בן שבת: אנחנו נשמח אם תהיה התייחסות לגבי התיקון של הנושא הזה, כי אחרת הם נשארים בלי אותו ביטוח מתנדבים שיש למשפחות אומנה אחרות, גם אם הוא יהיה מוגבל יותר בהיקף שלו.

קארין אלהרר: מה עושים אתו היום, דרך אגב?

<רינת וייגלר: בהמשך לדברים של שלומי, פשוט כדי לתת לזה את הקונטקסט בהקשר של החוק שלנו ולמה זה כן חשוב לקבל כיוון כרגע.

<רינת וייגלר: ככלל, משפחות אומנה מוכרות על-פי תקנות הביטוח הלאומי כמתנדבות, ומכוח כך מבוטחות בביטוח לאומי בביטוח מתנדבים.

<רינת וייגלר: כרגע, משעשינו את הצעד בחוק, שהכנסנו את כל קרובי המשפחה תחת הכנפיים של החוק והם הופכים להיות משפחות אומנה לכל דבר, לא יכול להיות מצב שיש משפחות שמבוטחות, ויש משפחות שלא.

<רינת וייגלר: ואז התעורר אותו קושי שדיבר עליו שלומי, שצריך למצוא לו פתרון, אבל הוא חייב לקבל איזושהי התייחסות או אמירה בתוך החוק הזה כדי לא ליצור מצב שאנחנו מכניסים משפחות שלא תהיינה בסופו של דבר מבוטחות.

מאיר כהן: אנחנו נדחה את 81 עד שאנחנו נגבש אותו.

מאיר כהן: אבל זה צריך להיות ממש בימים הקרובים.

<נעה בן שבת: הנושא השני התייחס לנושא של גמלת הניידות.

<נעה בן שבת: גמלת הניידות, גם כן, תלויה בגמלת ילד נכה, ואז היא תהיה אחת מההטבות שלגביהן אותו ילד נכה שהוכר על-ידי משרד הרווחה יקבל את הזכאות הזאת.

<נעה בן שבת: אבל יש סוג אחר של גמלת נכה, או יש איזו הבחנה בין הסוגים.

<שלומי מור: האמת היא שהדיון הזה יכול להמתין לדיון כשנעסוק בסעיף 46, שם זה העיקר.