ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 361, 2016-06-06 11:55

אראל מרגלית: אנחנו רצינו לציין בוועדת כספים את הנושא של יום ירושלים, מצב העסקים ואת המצב הכלכלי של העיר.

אראל מרגלית: נמצא אתנו ראש העיר.

אראל מרגלית: גמרנו ישיבה קודמת בוועדת החינוך על מצב הכיתות ומצב התלמידים בירושלים, שזה גם כן לא פחות חשוב.

אראל מרגלית: אני חושב שאחד הדברים שהיינו רוצים לדבר עליהם היום – עברנו שנה לא פשוטה בירושלים, גם לעסקים הקטנים וגם לתושבים בכלל.

אראל מרגלית: אני חושב שתושבי העיר, בצורה מרשימה ביותר, התמודדו עם המצב כדי להשאיר את השוק פתוח, את העיר העתיקה פתוחה, להשאיר את הקהל שיגיע לחנויות, לבתי הקפה, למסעדות, וימשיך לנהל את אורח חייו גם ברמה הקהילתית וגם ברמה העסקית.

אראל מרגלית: צריך לזכור שכשאנחנו מתמודדים עם בעיות ביטחוניות, אין ספק שאנחנו צריכים כוחות ביטחון חזקים ואין ספק שאנחנו צריכים לדעת מתי להשתמש בכוח המתאים כדי לבלום התקפות.

אראל מרגלית: אבל בסוף, תמונות הניצחון הן בדרך כלל של האזרחים.

אראל מרגלית: תמונות הניצחון זה כשהעיר חוזרת לפעול בהרמוניה, בדו-קיום.

אראל מרגלית: תמונות הניצחון זה שאנחנו ממשיכים ליצור, לעשות, להתפרנס, בעיר שלנו.

אראל מרגלית: ואני חושב שמה שאנחנו רוצים לעשות היום, חוץ מלדבר על הדברים החשובים ועל ההישגים – ישנם פה נציגים של הרשות לפיתוח ירושלים ונציגי המגזר העסקי.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים לשים את הדברים שעדיין נמצאים כאתגרים לנגד עינינו.

אראל מרגלית: צריך לזכור שבגדול, ירושלים, עם כל זה שזו העיר שאנחנו אוהבים יותר מכל עיר אחרת, היא גם העיר עם האתגרים הכלכליים הגדולים ביותר במדינת ישראל.

אראל מרגלית: אני חושב שכדאי לפתוח בדיון הזה ולדבר על המצב העסקי, ודווקא חשוב לתת גם למגזר העסקי עצמו – יש פה את הרצל, שהוא ממגזר הקבלים, וגם החבר'ה מהעסקים הקטנים.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים להתחיל בכמה מילים של ניר, לשמוע את הרשות לפיתוח ירושלים, רוצים לשמוע את נציגי העסקים הקטנים, וכמובן, את חברי הכנסת, ולפתוח את הדבר לדיון.

אראל מרגלית: אל תשכחו שיש לנו את שדולת ירושלים מאוחר יותר, אז כולכם מוזמנים גם לשם.

אראל מרגלית: ניר, כבוד ראש העיר, בבקשה.

ניר ברקת: קודם כל, יום ירושלים שמח לכולם.

ניר ברקת: כבוד חברי הכנסת, אורחים יקרים, סגני ראש העיר.

ניר ברקת: ברשותך, אני רוצה לצלול – לא למה היה השנה ואילו דברים טובים קרו לנו, כי את זה אמרנו אתמול בטקסים הרשמיים.

ניר ברקת: הודיתי לראש הממשלה ולמשרד האוצר על הסיוע שאנחנו בהחלט מקבלים, ובזכותו אנחנו מתקדמים משנה לשנה; אלא דווקא להתמקד במה שילווה אותנו בשנה הקרובה, האתגרים.

ניר ברקת: אני רוצה למנות ארבעה מהם.

ניר ברקת: אתגרים שעדיין יושבים לנו על השולחן, עם ממשלת ישראל, ועם הכנסת, שעדיין לא נפתרו.

ניר ברקת: האתגר הראשון הוא העובדה שלירושלים עוד לא הוסדר תקציב איזון ותקציב צמיחה.

ניר ברקת: יש לנו כ-50 רשויות במדינה, שהן עצמאיות, שהן לא עוברות דרך ממשלת ישראל לאיזון תקציבי ולדיוני תקציב גירעוני בכל שנה.

ניר ברקת: יש לנו כ-200 רשויות שמקבלות מענקי איזון לפי נוסחה אחודה.

ניר ברקת: השלטון המקומי מנהל את המשא ומתן פעם בשנה עם המדינה - - -.

ניר ברקת: רק העיר ירושלים, משנה לשנה, צריכה לנהל מחדש דיון על תקציבה לשנה הבאה.

ניר ברקת: ועדת גדיש – אותו גדיש שקבע שעל-פיו מתנהלות הנוסחאות.

ניר ברקת: הוא טען שכיוון שירושלים כל כך מורכבת ולא דומה לשום דבר, צריך לקבוע לה מענק איזון עצמאי, ממוקד שמתאים לטופולוגיה של העיר ירושלים.

ניר ברקת: ולצד האיזון צריך גם לקבוע תקציב לפיתוחה של העיר, לצמצום פערים, לשדרוג איכות החיים של התושבים.

ניר ברקת: אני חייב לומר שעד היום, עד לשנה האחרונה, תמיד ישבנו והגענו להבנה כזו או אחרת עם אנשי משרד האוצר.

ניר ברקת: בשנה האחרונה לא הצלחנו להגיע להבנה כיוון שאין נוסחה.

ניר ברקת: אני טוען שאחד הדברים החשובים לקראת תקציבי 2018-2017 והלאה – חייבים לסיים את הסאגה הזאת בשביל שלא נגיע למצב שעיריית ירושלים וממשלת ישראל או משרד האוצר מגיעים משני צדדים שונים של המתרס.

ניר ברקת: חייבים להסדיר בנוסחה מקובלת ושקופה.

ניר ברקת: אני רק אסבר את האוזן, בכל שנה, בגלל איך שירושלים בנויה – יש לנו רק 4.6 מטר עסקי לתושב, שזה שליש ממה שמקובל בפורום ה-15.

ניר ברקת: זה מצביע על חוסר עצמאות של העיר מבחינת שטחי תעסוקה ומסחר פר תושב, שזה מכניס את הכסף.

ניר ברקת: יש לנו רווחה בהיקפים הרבה יותר גדולים מאחרים.

ניר ברקת: כנ"ל חינוך.

ניר ברקת: בכל שנה עיריית ירושלים מתחילה עם פער של כ-140 מיליון שקל שנדרש רק לאיזון תקציבי.

ניר ברקת: 140 מיליוני השקלים הראשונים נועדו בשביל שלא יהיו דיוני תקציב בעירייה מה שהיה הוא מה שיהיה.

ניר ברקת: ואיפה צמצום הפערים כלפי ערים אחרות?

ניר ברקת: זה הנושא הראשון שטרם נפתר, ואני חושב שכל חברי הכנסת צריכים להיות מודעים לו בכניסה לדיוני תקציב, שלא נמצא את עצמנו ששכחנו את ירושלים.

ניר ברקת: אל תשכחו אותנו.

ניר ברקת: אל תשכחו את ירושלים.

ניר ברקת: אני אומר את זה ביום ירושלים לקראת - - -

מנחם אליעזר מוזס: אם אשכח ירושלים, תשכח ימיני.

ניר ברקת: אני רק מזכיר את זה ביום ירושלים לקראת דיוני התקציב הבאים.

ניר ברקת: הנקודה השנייה שמלווה אותנו.

ניר ברקת: אני בא מוועדת החינוך, שבה הצגנו איך עיריית ירושלים היום יודעת לקדם 2,000 כיתות לימוד, כחציין במגזר הערבי, כחציין במגזר החרדי, וקצת במגזר הכללי.

ניר ברקת: אנחנו יודעים היום להניע מהלך של 2,000 כיתות לימוד.

ניר ברקת: כ-500 התחלות בניה בשנה בחומש הקרוב.

ניר ברקת: בגדול, הדבר הזה עולה כשני מיליארד שקל, ולצערי הרב, נכון להיום, אנחנו מקבלים ממדינת ישראל כ-100 כיתות בשנה.

ניר ברקת: קצת פחות מ-100 כיתות בשנה.

ניר ברקת: רוצה לומר, שאם אנחנו נקבל גם במהלך השנים הקרובות רק 100 כיתות בשנה, לא נצליח כלכלית לסגור את הפער.

ניר ברקת: הפער הזה מבייש.

ניר ברקת: הוא מבייש.

ניר ברקת: לראות ילדים במגזר החרדי, במגזר הערבי, וגם במגזר הכללי, עם מבנים שדרושים שיפוץ כבר 50-40 שנה, שאנחנו לא שם.

ניר ברקת: והאבסורד הוא שאם אנחנו לא מקבלים את ההרשאה ממשלת ישראל, מהאוצר, אז עולה לנו כפול כי אנחנו שוכרים לבד את הכיתות.

ניר ברקת: רק תנו לנו אשראי, אנחנו נממן את זה בעצמנו, זה יעלה לנו פחות מהשכירות שעולה לנו לשכור כיתות לימוד בעיר ירושלים.

ניר ברקת: אז הנושא השני הוא מחיקת החרפה הזאת, צמצום פערים בצורה ניכרת של כיתות לימוד.

ניר ברקת: זה על סדר יומנו.

ניר ברקת: אני ביקשתי את זה גם בישיבת הממשלה, גם בישיבת הממשלה הקודמת, הראשונה, של הכנסת החדשה.

ניר ברקת: זה עומד לפתחנו, ואנחנו צריכים לעשות את הצעד הגדול בשנה הקרובה.

ניר ברקת: הנושא השלישי קשור לנושא התחדשות עירונית וסיוע לציבור לבנות היקפי דיור.

ניר ברקת: לצערי הרב, ההיסטוריה של העיר ירושלים מראה שביום ששמנו טרקטורים ובנינו שכונות חדשות בלבד, ולא התייחסנו לשכונות הוותיקות, השכונות הוותיקות התדרדרו, פוטנציאל הצמיחה שבהן לא מומש, והיכולת של העיר ירושלים לייצר התחדשות עירונית תמיד היה פוטנציה בלבד.

ניר ברקת: בשנה וחצי האחרונות, בשנתיים האחרונות, הקמנו מנהלת התחדשות עירונית, ואנחנו יודעים היום להצביע על פוטנציאל של למעלה מ-34,000 יחידות דיור, שמביאות אותנו לכ-100,000 יחידות דיור שאנחנו יודעים לפתח כפוטנציאל בעיר ירושלים.

אראל מרגלית: בתוך העיר.

ניר ברקת: בתוך העיר פנימה.

אראל מרגלית: בלי הצורך להרוס יערות.

ניר ברקת: בלי הצורך להרוס יערות.

ניר ברקת: בלי הצורך להתרחב מערבה.

ניר ברקת: חד-משמעית.

ניר ברקת: אני רוצה לומר שהוויכוח עם המדינה הוא על 1,400 יחידות דיור פה, על 3,000 יחידות דיור שם.

ניר ברקת: ואני מבקש מהאוצר – חברים, תעזרו לנו.

ניר ברקת: במקום להתווכח אתנו על משהו שאנחנו טוענים שהוא טעות פטאלית – 3,400 יחידות דיור – בואו תעזרו לנו לפתח 34,000 יחידות דיור בהתחדשות עירונית בתוך השכונות, משהו שאינו שנוי במחלוקת, שהתושבים רוצים אותו.

ניר ברקת: זה לחזור להשקיע ולשדרג את איכות החיים.

ניר ברקת: כשנכנסים לשכונות הוותיקות, אז כבר משדרגים כבישים, גני ילדים, בתי ספר, גני משחקים.

ניר ברקת: אז לא רק מוסיפים יחידות דיור, אלא גם משדרגים את השכונות הוותיקות.

ניר ברקת: וזה צו השעה.

מנחם אליעזר מוזס: מה הקשר לאוצר?

ניר ברקת: כי אנחנו מוצאים את עצמנו נלחמים בוותמ"לים.

ניר ברקת: והאוצר, שאחראי היום על יחידות הדיור, תפיסתו היא השיטה הישנה – טרקטורים ולעלות על שטחים ירוקים, כי זה הקל והלא נכון, זה מה שעשו עד היום.

ניר ברקת: ואנחנו טוענים – בואו תעזרו לנו לייצר פי 10 יותר יחידות דיור, שאולי בעבר לא עשו את הדבר הזה, אבל זה הדבר הנכון לירושלים.

ניר ברקת: אנחנו לא רוצים את הקונפליקט הזה.

ניר ברקת: במקום שהאוצר ייתן לנו רוח גבית וייצר מספר גדול של דירות, אנחנו מוצאים את עצמנו לעתים נלחמים עם הפקידות באוצר – חכמים באגורות, טיפשים בשקלים.

ניר ברקת: ואנחנו טוענים שצריך להיות ההיפך, בואו, תהיו אתנו, תזרמו אתנו, אנחנו מכירים את העיר שלנו, יודעים איך לפתח.

ניר ברקת: זה הנושא השלישי.

ניר ברקת: הנושא הרביעי שיעלה לדיון במהלך השנה הקרובה הוא כל הנושא של טיפול בשכונות חוץ גדר.

ניר ברקת: עיריית ירושלים מראה בשנים האחרונות ששנה אחרי שנה אנחנו מקדמים עקב לצד אגודל את איכות החיים של כל השכונות הערביות בתוך הגדר.

ניר ברקת: למען האמת, היום יותר ויותר בולט לעין, לאור השיפור הניכר בתוך השכונות הערביות בתוך הגדר, הפער של היכולת שלנו בעירייה לתת מענה לשכונות שהן ירושלים בצד השני של הגדר.

ניר ברקת: אני אתן נתונים – יש לנו כ-255,000 תושבים ערבים שגרים בירושלים בתוך הגדר.

ניר ברקת: שם בכל נושא ובכל עניין אנחנו מראים שיפור ניכר, אגב, כפי שאנחנו מראים בחלק מהשכונות החרדיות, שגם שם יש פערים גדולים ואנחנו מקדמים יפה.

ניר ברקת: בשכונות מחוץ לגדר, שימו לב למספר – יש כ-120,000 תושבים, מתוכם כ-60,000 הם שוהים בלתי חוקיים, ו-60,000 הם תושבים ירושלמים.

ניר ברקת: אז אנחנו נתקלים בעומס עצום של תושבים ושב"חים ביחד.

ניר ברקת: אין ספק שלתת מענה ראוי אנחנו חייבים, שהביטחון יאפשר לנו לעשות את זה.

ניר ברקת: הוא מחייב אותנו לשדרג בצורה ניכרת את השיטור העירוני מעובה במשטרה כחולה וירוקה, ליצור צוותים שיוצאים באופן קבוע לשטח ולא מחכים פעם ב-X זמן, רק כשיש בעיה.

ניר ברקת: צריך למגר שם את הפשע וגורמי פח"ע.

ניר ברקת: היום, אם תשאלו את גורמי הביטחון, זה עקב אכילס.

ניר ברקת: אלו המקומות הבעייתיים ביותר.

ניר ברקת: הם נמצאים מחוץ לגדר, זה יושב בתפר בין הצבא למשטרה, מהווה בעיה קשה לכוחות הביטחון.

ניר ברקת: אחרי שנשדרג את הנושא הביטחוני, חד-משמעית, כמו שעשינו בתוך הגדר, ניצור יותר שת"פים עם המנהל האזרחי שיושב בצד השני של הגדר.

ניר ברקת: אנחנו רוצים לשדרג את המינהל הקהילתי - - -

מנחם אליעזר מוזס: מאיפה הם מתפרנסים?

ניר ברקת: רובם מירושלים.

ניר ברקת: רק שתבינו, במהלך היום מרקם החיים שלהם, רובו בירושלים.

ניר ברקת: במ.פ.

ניר ברקת: שועפט כמעט 95% מהילדים בבוקר עוברים את הגדר ומקבלים מענה בבתי ספר בתוך הגדר.

ניר ברקת: כנ"ל בתעסוקה, רובם עובדים בתוך העיר ירושלים – בבתי החולים, במסעדות, בכנסת, במקומות אחרים.

ניר ברקת: מרקם החיים הוא אחוד.

ניר ברקת: את כל מה שניתן לתת בתוך הגדר, אנחנו נותנים.

ניר ברקת: עדיין, יש הרבה שירותים שאנחנו רוצים לתת שקשה לנו יותר לתת אותם, אנחנו עושים אותם היום במיקור חוץ, זה טעון שיפור, אנחנו רוצים לשפר.

ניר ברקת: הדבר הזה יעלה במלוא עוצמתו, להערכתי, במהלך השנה הזאת של הכנסת.

ניר ברקת: כלומר, ארבעה נושאים – ובזה אני מסכם – אחת, מציאת נוסחה לאיזון, פלוס מענק לצמצום פערים אל מול פורום ה-15 ומול ערים אחרות.

ניר ברקת: 2,000 כיתות לימוד.

ניר ברקת: אנחנו מדברים על התחדשות עירונית במקום טרקטורים על שכונות, ולחילופין, חוץ גדר שאותו צריך להסדיר.

ניר ברקת: אני בטוח שהנושאים האלה יעלו בכנסת במלוא עוצמתם בשנה הקרובה.

ניר ברקת: תודה רבה לכם.

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: מה שאנחנו רוצים, בין השאר, להתמקד בו עכשיו, בכל המצב העסקי, הפרויקטים, הרבה אנשים לא יודעים, ובבעיות שאנחנו רוצים לפתור אז יש פה גם נציגים של עסקים.

אראל מרגלית: אבל רציתי להתחיל דווקא באייל חיימובסקי, מנכ"ל הרשות לפיתוח ירושלים, שעושה פעולות יוצאות מן הכלל בכל העיר.

אראל מרגלית: ספר קצת, שנדע, וגם מה הבעיות.

אראל מרגלית: אחר-כך יהיה לנו את שרית גולדשטיין, מהמשרד לענייני ירושלים.

<אייל חיימובסקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

<אייל חיימובסקי: זה נחמד שיו"ר ועדת הכספים הוא גם ירושלמי.

אראל מרגלית: זה זמנית.

<אייל חיימובסקי: ממלא מקום.

<אייל חיימובסקי: כמו שראש העיר ציין, ישיבת הממשלה ביום חמישי אישרה את תכנית החומש הבאה של ירושלים.

<אייל חיימובסקי: התכנית הזאת הוגשה.

<אייל חיימובסקי: לראשונה הוגשה תכנית עסקית, כמו שאתה מכיר, שתכניות עם יעדים ומדדים מוגשות לממשלה.

<אייל חיימובסקי: בשנה האחרונה, ביחד עם אנשי המשרד לענייני ירושלים והשר העומד בראש המשרד, פעלנו רבות אל מול משרד האוצר כדי לסגור את התקציב הזה.

<אייל חיימובסקי: ואכן, ביום ירושלים האחרון אושר התקציב בממשלת ישראל, מה שיאפשר לנו משנת 2017 לצאת לתכנית החומש הבאה.

<אייל חיימובסקי: במהלך השנה האחרונה אכן ירושלים חוותה לא מעט פעולות כאלה ואחרות ששינו קצת את הסדרי החיים בירושלים, הקשו, וגרמו לכך שלא מעט מבקרים הדירו רגליהם מירושלים.

<אייל חיימובסקי: גם הפעם, ממשלת ישראל ביחד עם העירייה, השר לענייני ירושלים ושר האוצר נענו ונתנו מערכה של סיוע לעסקים, ובאמצעות הרשות לפיתוח ירושלים אכן הרמנו מטה שהפעיל נוהל שבו אנחנו נתנו ללא מעט עסקים – היום אנחנו נמצאים בשלב ש-850 בתי עסק ירושלמים זוכים במענק.

<אייל חיימובסקי: אני צריך לציין פה שלראשונה בישראל ניתן מענק כזה בעקבות פיגועי טרור.

<אייל חיימובסקי: אנחנו הפעלנו אותו באופן מידי.

<אייל חיימובסקי: בתוך שלושה חודשים אנשים כבר יכלו להגיש בקשות למענק.

<אייל חיימובסקי: אנחנו נמצאים היום אחרי תקופה של מספר חודשים בודדים שבהם למעלה מ-10 מיליון שקל מהמענק כבר נמצאים בכיסיהם של בתי העסק שפנו והיו זכאים, שזה בקירוב 400 מתוך 850 המגישים.

<אייל חיימובסקי: אנחנו מקווים שעד סוף החודש הקרוב אנחנו נשלים את המשימה הזאת.

<אייל חיימובסקי: צריך לציין שגם אירועי "צוק איתן" ו"עמוד ענן", שזכו למספר מענקים כאלה ואחרים, עד היום בתי העסק שם לא הצליחו לממש, ולכן אני מרים פה את זה כחלק מפעולה מהירה ונמרצת.

<אייל חיימובסקי: שיתוף פעולה גם של העירייה, גם של ממשלת ישראל, בעזרת המשרד לענייני ירושלים.

<אייל חיימובסקי: פעלנו באופן מידי, ואכן נתנו מענה.

<אייל חיימובסקי: אני חושב שהעיר חוזרת לעצמה.

<אייל חיימובסקי: אנחנו סיימנו ביום חמישי האחרון את פסטיבל האור בעיר העתיקה.

<אייל חיימובסקי: השנה הרחבנו אותו גם למרכז העיר.

<אייל חיימובסקי: פסטיבל האור השנה – למרות כל החששות והספקות לגבי היכולת שלו למשוך קהלים רחבים, לאו דווקא ירושלמים למזרח העיר – אכן נוכחנו שלמעלה מ-300,000 מבקרים הגיעו במהלך עשרת הימים.

<אייל חיימובסקי: צריך לציין שזה הפסטיבל השמיני במספרו אחרי שמונה שנים שאנחנו מקיימים את הפסטיבל.

אראל מרגלית: כל הכבוד.

אראל מרגלית: יש לנו בעוד 13 דקות את השדולה, אז אנחנו מנסים שכולם יגידו משהו.

אראל מרגלית: בקצרה כל אחד יגיד.

<אייל חיימובסקי: אני אסיים.

<אייל חיימובסקי: השנה אנחנו אכן שומעים קולות, גם מהעולם כולו, בהבעת אמון במה שקורה בתחום הסטארט-אפ, שאתה באופן אישי מכיר, אבל לא כולם מכירים.

<אייל חיימובסקי: בעולם הסטארט-אפים וחברות ההזנק, ירושלים נמצאת היום יותר מתמיד על המפה.

<אייל חיימובסקי: תחום שהובל על-ידי ראש העיר.

<אייל חיימובסקי: אנחנו, בכספי המשרד לענייני ירושלים, עושים שם פעולות נמרצות השכם והערב.

<אייל חיימובסקי: הצלחנו לגייס את מס צ'אלנג', האקסלרטור העולמי, שפותח את הסניף השלישי שלו בירושלים, אחרי בוסטון ולונדון.

אראל מרגלית: כל הכבוד.

<אייל חיימובסקי: אנחנו מדורגים היום מקום חמישי בעולם כעיר עם הווי להבאת סטארט-אפים לעיר.

<אייל חיימובסקי: אנחנו נמצאים בין 50 הערים המובילות בעולם בתחום הסטארט-אפים.

<אייל חיימובסקי: אנחנו נמצאים היום במצב שבו למעלה מ-150 סטארט-אפים קמים בכל שנה.

<אייל חיימובסקי: סכום שמושקע היום בעולם הסטארט-אפים – כשאני מדבר על סטארט-אפים, זה גם בתחומי הביו, גם בתחומי מדיה, גם בתחומי היי-טק קונבנציונלי.

<אייל חיימובסקי: למעלה מ-400 מיליון שקל בשנה.

<אייל חיימובסקי: גם את אזורי התעסוקה אנחנו מאכלסים.

<אייל חיימובסקי: אנחנו נמצאים היום כמעט בקיבולת מלאה גם באזור כפר ההיי-טק בגבעת רם שמוכר לכולם, גם בגן הטכנולוגי במלחה.

<אייל חיימובסקי: אנחנו פועלים היום ביחד עם חברת "עדן" להקים את הכניסה לעיר, מה שייצר עוד אלפי מטרים מרובעים.

<אייל חיימובסקי: בנימה אופטימית זו, אני חושב שלמרות כל מה שכולם משתדלים – ירושלים היא עדיין עיר הבירה, והיא עיר התעשייה.

<אייל חיימובסקי: יש בה את חברת "טבע", ויש בה את "מובילאיי", חברה חדשה שצמחה רק בעשור האחרון והגיעה ממטה של עשרה עובדים למטה היום של קרוב ל-700 עובדים.

<אייל חיימובסקי: אני חושב שיש במה להתגאות, וצריך להיות קצת אופטימיים.

<אייל חיימובסקי: ירושלים נמצאת על המפה, ותישאר על המפה.

אראל מרגלית: כל הכבוד.

אראל מרגלית: חיימובסקי, כל הכבוד.

אראל מרגלית: חבר'ה, אני רק מבקש לקצר, כי אנחנו הולכים לשדולה.

אראל מרגלית: אני נותן לגברת שרית גולדשטיין, ואחר-כך לך.

<שרית גולדשטיין: אדוני היושב-ראש, ראש העיר, אייל חסך לי ולכולנו, כי ההישגים של תכניות ירושלים במימון ממשלתי, בשיתוף פעולה מלא עם עיריית ירושלים ובביצוע של הרשות לפיתוח ירושלים, הם מדהימים.

<שרית גולדשטיין: זו תולדה של השקעות, לא רק של ה-850, שבימים האחרונים עלה לכותרות, זו השקעה של מאות מיליונים.

<שרית גולדשטיין: בין השנים 2019-2005 יושקעו בעיר שני מיליארד שקל כספים ממשלתיים רק בפיתוח, ללא השוטף, ללא מענק הבירה, ללא תקצוב שוטף של משרדי הממשלה.

<שרית גולדשטיין: זו השקעה שהיא חסרת תקדים.

אראל מרגלית: ניר, תהנהן אם אתה מסכים.

ניר ברקת: כן, בהחלט.

מנחם אליעזר מוזס: כמה?

מנחם אליעזר מוזס: כמה?

מנחם אליעזר מוזס: מה הסכום?

<שרית גולדשטיין: אני אגיע גם לאתגרים.

<שרית גולדשטיין: מעל שני מיליארד שקלים, שעזרו – ועדיין עוזרים – להביא להישגים האלה ולהישגים רבים.

<שרית גולדשטיין: כמו שאמר אייל, ירושלים על המפה, ותישאר על המפה.

<שרית גולדשטיין: עם זאת, יש את האתגרים שציין ראש העיר.

<שרית גולדשטיין: האתגר של מזרח העיר הוא אתגר חשוב ומשמעותי.

<שרית גולדשטיין: המשרד עובד יחד עם עיריית ירושלים ובשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה נוספים במסגרת תכנית חומש, שהיא קטנה, היריעה שלה קצרה מדי, התקציב שלה קטן מדי מכדי ליצור אפקט משמעותי.

<שרית גולדשטיין: אנחנו עומדים לנסות להגדיל את היריעה הזאת ככל שניתן, ולמקסם את ההשקעות גם במזרח ירושלים.

<שרית גולדשטיין: הנושא של העסקים – בשיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם הרשות לפיתוח ירושלים, יצא נוהל.

<שרית גולדשטיין: חלק מבעלי העסקים קיבלו כבר מענק.

<שרית גולדשטיין: גילינו שזה לא מספיק.

<שרית גולדשטיין: גילינו שמה שצריך לטובת המרחב העסקי בעיר זה להחזיר את התנועה.

<שרית גולדשטיין: ועכשיו אנחנו עובדים על שיתוף פעולה יחד עם מוסדות התרבות כדי להחזיר את התנועה לירושלים, כדי שכולם ייצאו נשכרים – גם מוסדות התרבות, שנפגעו מאוד, גם בעלי העסקים.

אראל מרגלית: תקציב התרבות בירושלים לעומת תל-אביב – רק סנפשוט, אפשר לתת?

ניר ברקת: כן.

ניר ברקת: הוא צמח מחמישה מיליון שקל עירוני ל-25 מיליון שקל עירוני, פלוס חמישה - - -

<אייל חיימובסקי: זה רק תמיכה במוסדות התרבות.

<אייל חיימובסקי: זה לא התרבות בכללותה.

ניר ברקת: כן.

ניר ברקת: והתרבות כמכלול רק במגמת עלייה.

ניר ברקת: אם אתה לוקח את 2020, או את מה שהיה "מרום" – והיו בו משאבים לא מבוטלים לפרויקטים שהם לאומיים ובין-לאומיים.

ניר ברקת: ההפרדה בין מה שעושה המשרד לענייני ירושלים ל"מרום" זה שאנחנו מתמקדים בירושלמי, בשוק המקומי, והם בשוק הלאומי והבין-לאומי.

ניר ברקת: התכלול של שניהם ביחד זה רק במגמת עליה.

ניר ברקת: אני חושב שכולם יודעים היום שהכביש מתל-אביב לירושלים זה דבר טוב לתל-אביביים.

ניר ברקת: המסעדות הטובות ביותר בתל-אביב זה שוק "מחנה יהודה" בירושלים.

ניר ברקת: יודעים את זה, המפה השתנתה.

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: הרב מנחם אליעזר מוזס, בבקשה.

מנחם אליעזר מוזס: יליד ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: תושב ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: רק במקרה נולדתי בתל-אביב, כי הייתה תקופה שחששו ללכת להר הצופים ללדת, אז אימא שלי נסעה לתל-אביב ללדת.

ניר ברקת: אני רוצה לומר לך שהתקציב שרצו אותו הכי הרבה החרדים בדיוני התקציב השנה הוא תרבות.

ניר ברקת: אם תכניס את התרבות במזרח העיר וגם במגזר החרדי, אנחנו מתחילים – אגב, יש פה את קלמנוביץ, שעושה עבודה טובה בתרבות יהודית למגזר הממלכתי-דתי.

ניר ברקת: אתה רואה שיש גידול ניכר בסך התרבות בעיר ירושלים, וזה מתחיל להתחלק על כל המגזרים בצורה יפה.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב-ראש, אני אדבר טלגרפית.

מנחם אליעזר מוזס: ראש העיר, כל התשבחות לו, קודם על האחדות בירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: הוא השכיל להכניס את כולם יחד בעשייה, כולם בקואליציה, וכולם עובדים שכם אחד, יד אחת.

מנחם אליעזר מוזס: באמת, כולם משבחים אותו בנושא הזה.

מנחם אליעזר מוזס: ואם יש אחדות, אז הכול הולך אחרת.

מנחם אליעזר מוזס: אני רציתי לנגוע דווקא בנושא כיתות לימוד, כי זה קרוב ללבי, הייתי סגן שר החינוך, וכבר אז הייתה הבעיה של משרד החינוך שהיה אומר אני לא יכול לתת מה שירושלים צריכה כי אין מגרשים.

ניר ברקת: יש מגרשים.

מנחם אליעזר מוזס: זה מה שהם צעקו – אין איפה לבנות את זה.

מנחם אליעזר מוזס: איפה נבנה את כל הכיתות האלה?

מנחם אליעזר מוזס: אין איפה לבנות.

אראל מרגלית: עשינו דיון בוועדה הקודמת על כיתות לימוד.

אראל מרגלית: פה אנחנו רוצים לדבר טיפה על נושאים אחרים.

מנחם אליעזר מוזס: אני אדבר גם על נושאים אחרים.

מנחם אליעזר מוזס: הנושא המרכזי הוא שוב חינוך, של מזרח ירושלים.

מנחם אליעזר מוזס: זה מאוד נוגע ללבי.

מנחם אליעזר מוזס: אנחנו מדברים על ירושלים המאוחדת.

מנחם אליעזר מוזס: ואם 55% מהילדים שם לומדים בתכניות הלימודים הפלסטינאיות על חשבון מדינת ישראל וממשלת ישראל – זה ידוע לך – וספרי הלימוד ודפי הקשר, בלשון המעטה, הם לא איי-איי-איי – אני חושב שאם אנחנו רוצים להציל את ירושלים ואת דור העתיד, שזו גם תהיה עיר מאוחדת, ושנהיה מבסוטים, אז צריכים להשקיע שם צנזורה חזקה מאוד על ספרי הלימוד.

מנחם אליעזר מוזס: לא יכול להיות מצב שבגאוגרפיה לא תהיה מוזכרת ישראל, רק פלסטין מקצה לקצה.

מנחם אליעזר מוזס: אני לא רוצה לחזור, כי אנחנו כאן בחגיגה.

מנחם אליעזר מוזס: אבל זה הדבר המרכזי, זה העתיד שלנו.

מנחם אליעזר מוזס: לא יכול להיות מצב שלפני שנה בחג השבועות –סיפור לי יהודי שהוא הלך לצפות איך שרבבות יורדים לכותל המערבי לפנות בוקר, בשבועות בבוקר, להתפלל, זה הרי מעמד אדיר.

מנחם אליעזר מוזס: אז הוא הוריד את הכיפה וירד לסילוואן לראות מה קורה.

מנחם אליעזר מוזס: ובמה אתה חושב ששיחקו הילדים שם?

מנחם אליעזר מוזס: אקדחי דמי, חרבות דמי, "אטבח אל-יהוד", כל מיני ביטויים.

מנחם אליעזר מוזס: זה החינוך.

מנחם אליעזר מוזס: צריכים להשקיע שם את כל - - -

אראל מרגלית: אני מזמין אותך לראות פרויקט שאני עושה כבר שנים בבית צפאפא הערבית, ואיך תלמידים לומדים שם בכבוד למדינה.

אראל מרגלית: לא הכול כל כך שחור כמו שאתה מתאר, למרות שיש לנו הרבה אתגרים.

מנחם אליעזר מוזס: בית צפאפא היא בתוך הגדר, הם כפר - - - שנים, עוד לפני ששת הימים.

אראל מרגלית: בסדר.

אראל מרגלית: תודה רבה.

מנחם אליעזר מוזס: אני לא רוצה שישבו - - -

אראל מרגלית: בסדר גמור.

אראל מרגלית: יש לנו עוד ארבע דקות, כי אנחנו צריכים ללכת לשדולה.

מנחם אליעזר מוזס: אני לא רוצה שתהיה רגוע.

אראל מרגלית: אני לא רגוע.

אראל מרגלית: כמו שאתה יודע, אני לא רגוע.

אראל מרגלית: אם אתה לא, אני אשלח לך איזה סרטון, אני אראה לך.

אראל מרגלית: נעם ריזי, בבקשה, יושב-ראש איגוד המסעדנים בירושלים.

<נעם ריזי: לא יושב-ראש, אני חלק מההנהלה.

<נעם ריזי: אני אעשה את זה מהר, אני אקח שתי דקות.

<נעם ריזי: יש לי המון דברים טובים, אבל מפאת הזמן אני אדלג עליהם ואני אעבור רק על הדברים הטכניים ועל - - -

אראל מרגלית: האתגרים.

<נעם ריזי: כן, האתגרים.

<נעם ריזי: אני רוצה להגיד שיש לנו אצל ניר דלת מאוד פתוחה, ובכל פעם שאנחנו דורשים פגישה, אנחנו מגיעים אליו ומסכמים את הבעיות שיש.

<נעם ריזי: אנחנו מרגישים מאוד נוח להגיע ללשכה.

<נעם ריזי: גם עופר נמצא פה, גם אותו אנחנו מטרידים, גם את שרית אני מטריד על בסיס רבעוני.

<נעם ריזי: אני רוצה להגיד שכולכם מדברים על הדברים החיוביים, וקורים הרבה דברים טובים בעיר, ומדברים פה על תקציבי עתק – על אלפים, מיליונים, מיליארדים, זה לא משנה.

<נעם ריזי: אני מייצג כ-30,000 עובדים בערך בירושלים.

<נעם ריזי: בין 700-500 – תלוי איך מסתכלים – עסקים.

<נעם ריזי: הענף שלנו – מסעדות, בארים, בתי קפה, בכלל, מה שמייצג תרבות, מה שמחבר בין האנשים, בין הקהילה לבין האבנים – לא נמצא בפוזיציה שכולם מדברים עליה.

<נעם ריזי: נכון שאת המהלכים שאתם עושים אנחנו מרגישים בדיליי, ויכול להיות, כמו שאייל אומר, שהכול ורוד קדימה.

<נעם ריזי: אבל בגדול, אנחנו מרגישים – ואנחנו אומרים את זה כל הזמן – אתם עדיין משחקים שח עם עצמכם.

<נעם ריזי: וגם הפגישה האחרונה שהייתה לנו עם ניר ב-11 בפברואר – המון השגות, ויצאנו הכי מחוזקים בעולם מהפגישה, אבל משם תוצאות לא הצלחנו לראות.

<נעם ריזי: עדיין מתעלמים מאתנו כרובד מסוים.

<נעם ריזי: או לפתח מנגנון, או שתמצאו דרך שבה אתם כן מצליחים לדבר אתנו, לשלב אותנו.

<נעם ריזי: אתם עושים עבודה נפלאה במסלול שקבעתם, ואתם הולכים עליו.

<נעם ריזי: אנחנו לא אומרים שום דבר שלילי.

<נעם ריזי: אנחנו רק אומרים – במסלול הזה תערבו אותנו.

<נעם ריזי: אתם מדלגים עלינו.

<נעם ריזי: המצב של ירושלים הוא לא ורוד כמו שאתם חושבים.

<נעם ריזי: אני מדבר בתוך העסקים, בתוך עסקים טובים שנסגרים.

<נעם ריזי: יש פה עוד עבודה רבה לעשות.

<נעם ריזי: כמובן שאין פה אשמה של אף אחד בתוך החדר הזה.

<נעם ריזי: כולם פה רק מנסים לקחת את המצב הזה קדימה.

<נעם ריזי: אבל ההחלטות שמתקבלות והדברים שנעשים, בתקציבים שנעשים - - - תשובות, אנחנו מקבלים תשובות חיוביות, אומרים לא, אבל אין לזה תקציב.

<נעם ריזי: אנחנו מדברים על 1,900 שקל לחודש.

<נעם ריזי: מדברים על מיליארדים, על מיליונים.

<נעם ריזי: המצב של ירושלים מבחינת יח"צ עדיין לא במקום שהוא צריך להיות.

<נעם ריזי: אין שום בעיה ביטחונית לטייל בירושלים.

<נעם ריזי: אין שום בעיה.

<נעם ריזי: אני גר בירושלים, מגדל שני ילדים בירושלים.

<נעם ריזי: אין שום בעיה לטייל בעיר הזאת.

<נעם ריזי: אבל מבחינת יחסי ציבור אנשים לא מגיעים עדיין.

<נעם ריזי: אנחנו הולכים לחדשות, פוגשים כתבים, הם אומרים לא, לא, עזוב, תבואו לתל-אביב, נראיין אתכם בתל-אביב.

<נעם ריזי: אנחנו יודעים איך לעשות את הדברים האלה כי זה מה שאנחנו עושים, רק תשלבו אותנו בנושא הזה.

אראל מרגלית: נעם, תודה.

אראל מרגלית: רבותי, אני יודע שיש פה עוד הרבה אנשים שרוצים לדבר.

אראל מרגלית: אנחנו מזמינים את כולם לשדולת ירושלים.

אראל מרגלית: אנחנו נקווה ששם אפשר יהיה לדבר גם על הדברים הכלכליים וגם על הדברים האחרים.

אראל מרגלית: אני חושב שיש התקדמות מאוד גדולה בשנים האחרונות ברמה הכלכלית בעיר.

אראל מרגלית: ראש העיר דיבר על זה, אייל חיימובסקי ואחרים פה דיברו על זה.

אראל מרגלית: אבל אין ספק שיש אתגרים.

אראל מרגלית: אנחנו היינו רוצים לראות איזשהו חזון – אתה דיברת על התחדשות עירונית במרכז העיר, כניסה של הרבה מאוד עסקים לתוך העיר.

אראל מרגלית: התחלתם לעשות את זה.

אראל מרגלית: השימושים המעורבים עוזרים מאוד, מחיים את העיר מאוד.

אראל מרגלית: זה גם עוזר למסעדות, זה גם עוזר לעסקים, זה עוזר לכולם.

אראל מרגלית: אני שמח, הרב מוזס, שהקהילה החרדית היום משתלבת בתוך המרקם היצירתי של ירושלים, בין אם זה ברמה הרוחנית, בין אם זה ברמה העסקית, בין אם זה ברמה התרבותית, והשיח השתנה.

אראל מרגלית: אנחנו צריכים לדאוג לכך שהממשלה תיתן הרבה יותר תמיכות, כפי שהיא הייתה נותנת בעבר, כי צריך את הסטיפנדיות כדי לעזור לקלוט את העובדים, ואנחנו יודעים שיש.

אראל מרגלית: לגבי האוכלוסייה הערבית.

אראל מרגלית: זה נכון שיש אתגרים ענקיים.

אראל מרגלית: עברנו תקופה מאוד מאתגרת ברמה הביטחונית.

אראל מרגלית: העירייה כן עושה מה שלא עשו בעבר גם בחלק המזרחי של העיר.

אראל מרגלית: הרשות לפיתוח ירושלים עושה.

אראל מרגלית: אין ספק ששי לנו הרבה מאוד עבודה.

אראל מרגלית: הרבה מאוד עבודה.

אראל מרגלית: אנחנו לא נשקוט עד שירושלים לא תהיה מקום של מרכז מצוינות גם של האוכלוסייה הערבית.

אראל מרגלית: זה צריך להיות ככה, ויש לנו עוד הרבה עבודה כדי שנגיע לזה.

אראל מרגלית: אני מבקש מכולכם להגיע אתנו לשדולה לענייני ירושלים.

אראל מרגלית: כל אלה שלא הספיקו לדבר, אנחנו עושים גם שם את הרישום.

אראל מרגלית: עופר, אנחנו זוכרים אותך, אז תגיעו לשם.

אראל מרגלית: תודה רבה.