ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 278, 2016-06-30 10:00

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: אנחנו מתחילים, ברשותכם.

אלי אלאלוף: היום ה-30.6.2016, כ"ד בסיוון התשע"ו, השעה עשר ושמונה דקות.

אלי אלאלוף: אני מתנצל, כרגיל, בגלל האיחור.

אלי אלאלוף: זה לא מתאים לנו, היינו לפני הזמן פה.

אלי אלאלוף: כמו שאמר המורה למתמטיקה, לפני הזמן זה לא הזמן, גם אחרי הזמן זה לא הזמן.

אלי אלאלוף: התכנסנו, על פי בקשתו והזמנתו של שר הבריאות שביקש להתקין תקנות ביניים עד ליישום החוק ב-1 בספטמבר 2017 ואנחנו אמורים לאשר תקנות בריאות הציבור (יבוא מזון רגיל בהליך מקוון) (הוראת שעה), 2016.

אלי אלאלוף: יהיה לנו חלק שני ואנחנו ביקשנו ממשרד הבריאות, כפי שאתם זוכרים, לתת לנו דיווח לפי סעיף 318 לחוק הגנה על בריאות הציבור.

אלי אלאלוף: המהלך הזה הוא על מנת להקל על היבואנים, לאפשר למשרד הבריאות לעשות הרצה ראשונית של המהלכים השונים המוכתבים, שהוא לקח על עצמו כדי ליישם את חוק המזון החדש ולכן הזמנו אתכם, גם בדחיפות וגם ביום חמישי, ואני מתנצל על כך.

אלי אלאלוף: גם ביום חמישי באר שבע זה רחוק מירושלים, אבל אני חושב שזה מהלך טוב לכלל הציבור היות שזה מזון רגיל שכולנו משתמשים בו וזקוקים לו.

אלי אלאלוף: אז ברשותכם, אני ביקשתי מהיועצת המשפטית, היא שיודעת לקרוא כל כך יפה, להתחיל במכתבו של השר ליצמן שיופץ לכם במקביל, הפנייה שלו אלינו לוועדה כדי להתכנס ולדון בתקנה הזו.

אלי אלאלוף: אז בבקשה.

<נעה בן שבת: אז הוא אומר ככה, 'מצורף בזה תקנות בריאות הציבור (מזון) (יבוא מזון רגיל בהליך מקוון), התשע"ו-2016, הבאות ליישם את הרפורמה ביבוא מזון רגיל.

<נעה בן שבת: עיקר הרפורמה מתבטא בקיצור ההליכים הנוהגים היום, הן בעת הבאת מזון לקראת הכנסתו ארצה והן בעת שחרורו מהנמל.

<נעה בן שבת: התקנות המוצעות מותקנות לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) ולפי פקודת ההסגר, מאחר שהמזון המובא לארץ עובר תמיד דרך תחנת הסגר ולא מוכנס לארץ עד קבלת תעודת שחרור מהתחנה המהווה גם את האישור הדרוש להוצאתו מהנמל והן מותקנות כהוראת שעה.

<נעה בן שבת: 'חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) ייכנס לתוקף ביום 30 בספטמבר שנה זו.

<נעה בן שבת: מאחר שמשרדנו ערוך להכנסת הרפורמה הזאת', של נושא היבוא, אני מוסיפה, 'כבר עתה מחד, ומאידך בקשתנו להחיל את חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) לא אושרה', אני מבינה שזה בקשתכם להחיל אותו במועד שהוא יוחל, 'הציע משרד המשפטים כי לתקופת הביניים שבין תחילת החוק האמור ופקיעת תוקפה של הפקודה', זאת אומרת מתחילת יולי עד סוף ספטמבר 'יתקין משרדנו הוראת שעה לפי הפקודה ולפי פקודת ההסגר כדי לא לגרום עיכוב מיותר בהכנסת רפורמה חשובה זו.

<נעה בן שבת: 'עם התקנת הוראת השעה המצורפת בזו נפרסם באתר האינטרנט של משרדנו את הוראות נהלי משרדנו החלים כיום על יבוא מזון וכן הוראת נוהל חדשה שתשלים את סדרת הוראות הנוהל בעניין מזון רגיל בהליך מקוון את התקנות המצורפות בזה', בגלל שהוראת הנוהל החדשה היא רק לתקופת המעבר.

<נעה בן שבת: 'במקביל ובד בבד עם הכנסת הרפורמה ישלים משרדנו את הכנת התקנות לפי החוק החדש, כך שתיווצר רציפות בהסדר יבוא המזון הרגיל לפי הפקודה ופקודת ההסדר לבין הסדר יבוא מזון רגיל לפי החוק החדש'.

<נעה בן שבת: והם ביקשו לקיים את הדיון בהקדם, בדחיפות.

אלי אלאלוף: אוקיי, בסדר, מובן מה סיבת המסיבה?

טלי פלוסקוב: כן.

אלי אלאלוף: ברשות

אלי אלאלוף: כם אני אבקש ממשרד הבריאות להציג את התקנה שלו.

אלי אלאלוף: אני רוצה להודות למשרדים, האוצר, המשפטים וכמובן למשרד הבריאות, לנציגים של הגופים השונים שהגעתם ובמיוחד לחברי הכנסת.

אלי אלאלוף: ושימו לב שכולם מהקואליציה, זה אומר שהקואליציה מאוד מעוניינת במהלכים האלה ובאמת נעשה את זה, אני בטוח, בטוב טעם ונסיים את זה.

אלי אלאלוף: אפשר בפחות משעתיים?

אלי אלאלוף: אם לא יהיו הרבה - - -

<אלי שלום סתוי: כבוד היושב ראש, גם למשרד הכלכלה?

אלי אלאלוף: אתה ממשרד הכלכלה?

<אלי שלום סתוי: אני לא ממשרד הכלכלה, אבל אני יודע שמשרד הכלכלה עושה עבודה משמעותית מאוד לטובת אותו נושא שאנחנו מדברים עליו היום.

אלי אלאלוף: אל"ף, אדון סתוי היקר, אם אתה רוצה לדבר תבקש רשות הדיבור.

אלי אלאלוף: שתיים, תגיד את שמך ואת תפקידך כדי שהפרוטוקול יידע.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: למשרד הכלכלה יש נציג היום?

<קריאה: לא.

ישראל אייכלר: השר ייצג את המשרד.

אלי אלאלוף: אז בבקשה, החבר אלי גורדון.

<אלי גורדון: שרון גוטמן, היועצת המשפטית של שירות המזון, תתחיל בהצגת התקנות, ברשותך.

<אלי גורדון: ותודה רבה לכולם על הזמן שהקדשתם לנו.

אלי אלאלוף: אוקיי.

<שרון גוטמן: מדובר בתקנות לפי סעיף 3 לפקודת בריאות הציבור (מזון) ולפי פקודת ההסגר.

<שרון גוטמן: בעצם אנחנו נשענים על שני ההליכים שנוהגים היום ביבוא מזון, יש הליך מקדמי, שהוא לפני הגעת המזון לישראל ויש הליך בסמוך להגעת המזון לישראל.

<שרון גוטמן: שני ההליכים מבוטאים בצו יבוא חופשי.

<שרון גוטמן: למעשה צו יבוא חופשי לא משתנה, שני האישורים, שני ההליכים מבוטאים בתקנות אלה כשבעצם ההליך הראשון היום מבוטא לגבי מזון רגיל בתעודה של רישום המזון, הוא יוחלף בהליך מקוון, כדי לקצר את המועדים של קבלת האישור.

<שרון גוטמן: למעשה כל התהליך יהיה דרך האינטרנט, אלא אם כן המזון ייעצר לבדיקה מהסיבות שמנויות בתקנות.

אלי אלאלוף: המערכת המקוונת מוכנה?

<אלי גורדון: אכן.

אלי אלאלוף: מלא?

<אלי גורדון: המערכת הממוחשבת אכן מוכנה, זאת הסיבה שביקשנו למעשה לנצל את הזמן עד לכניסת החוק לתוקף, כדי להתנסות ולוודא שתקלות שיכולות להיות בכל מערכת ממוחשבת בהתחלה, ננצל את אותה תקופת זמן בצורה יעילה יותר ונוכל להתגבר על תקלות שיכולות וצריכות להיות במקרים כאלה.

ישראל אייכלר: רק הערה, אדוני היושב ראש.

ישראל אייכלר: יש החלטת ממשלה לגבי הדברים המקוונים, שעדיין יצטרכו לאפשר לכל אדם שלא יכול לעשות את זה בדרך מקוונת, לעשות את זה גם בפקס וגם במכתב, לגבי כל המערכת השלטונית.

ישראל אייכלר: קחו את זה בחשבון, שאם יש לכם בעיות במערכת יש אפשרות גם בפקס.

<אלי גורדון: נתנו גם לזה מענה ולכן גם עכשיו התקנות למעשה משלימות את כל ההסדרים הקיימים, וגם לאחר הכניסה של החוק לתוקף בקשתנו הייתה, וזה גם מופיע בסעיף 321(ה) בחוק - - -

אלי אלאלוף: את כולם אתה מכיר?

<אלי גורדון: לא, לא כולם, חלקם אני מכיר כי נאלצתי ל - - -

אלי אלאלוף: בדרך כלל זה רק בדף תלמוד.

<אלי גורדון: דווקא הסעיף הזה הוא קריטי, כי דנו בו לא מעט זמן.

<אלי גורדון: אנחנו נאפשר גם אחר כך בפרק זמן מסוים, כפי שמופיע בסעיף עצמו, לעבוד בשתי תצורות, קרי אישורי יבוא שניתנו בצורה לא מקוונות יכובדו, אבל בהליך שקדם לאופן הפעילות.

<אלי גורדון: זה יהיה גם לאחר ה - - -

ישראל אייכלר: מה זה המילה 'אבל'?

ישראל אייכלר: מה זה אבל?

<אלי גורדון: אני מתכוון לזה שאם יש אישור שהוא מונפק בצורה אחרת, לא מקוונת, הסדרי הפיקוח על המוצר הזה הם שונים ולכן גם ההתייחסות תהיה קצת שונה, עבודה ידנית, מפקח יבדוק.

<אלי גורדון: לעומת אפשרות שבה יבואן מגיש בקשה למערכת ממוחשבת בצורה מקוונת, מקבל אישור וגם רשאי אותו יבואן בעת הגעת המשלוח לשחרר אותו בצורה מקוונת, ללא מגע מפקח.

<רוית ארבל: הרפורמה לא תחול על מה שהוא לא מקוון.

שולי מועלם-רפאלי: רק תציגו עוד פעם את עצמכם, כי חלפו חודשים לא מעטים מאז שנפרדנו לשלום.

אלי אלאלוף: ובינתיים יש חברי כנסת חדשים ישנים.

<רוית ארבל: רוית ארבל, התאחדות התעשיינים, איגוד המזון.

<רוית ארבל: פשוט כדי שיובהר, מה שהוא אומר זה שזה פשוט לא יחול אם זה לא יהיה מקוון.

<רוית ארבל: הרפורמה לא תחול, יידרש אישור.

<אלי גורדון: לשם הדיוק, רוית, הכוונה שלך שבסופו של דבר כל מי שרוצה להצטרף לרפורמה יוכל להצטרף אליה, מצד שני ישנו זמן התארגנות של סדרי גודל של עד שנה שיתאפשר ליבואן לעבוד בשתי תצורות.

אלי אלאלוף: אם הבנתי טוב אותך, כאילו הרפורמה לא תחול על אלה שלא השתמשו במערכת לא ממוחשבת.

<רוית ארבל: נכון.

<אלי גורדון: מי שלא ירצה במהלך פרק זמן - - -

אלי אלאלוף: אי אפשר לאפשר שני חוקים במקביל.

<אלי גורדון: לא, אני אסביר.

<אלי גורדון: אותו סעיף, 321(ה), מדבר על זה שאישורים שהונפקו לפני הכניסה של הרפורמה לתוקף יכובדו.

<אלי גורדון: יבואן שירצה לייבא מזון ולא היה לו אישור לפני כן יצטרך לעבוד בהתאם לרפורמה, אין לו ברירה אחרת.

ישראל אייכלר: זה בניגוד להחלטת הממשלה, הכללית.

ישראל אייכלר: כי אם אתה אומר לי שיש בעיות טכניות שמחייבות יחס אחר למכתב, לפקס, מאשר למקוון, אני מבין.

אלי אלאלוף: לא, זה אישור קודם.

ישראל אייכלר: אני לא מדבר על אישור קודם, אני מדבר על מחר בבוקר.

אלי אלאלוף: אם הוא ייכנס - - -

ישראל אייכלר: ואם הוא לא יוכל להיכנס?

אלי אלאלוף: אם הוא לא יידע להיכנס בצורה ממוחשבת, אין לו שום תהליך?

ישראל אייכלר: אז יש החלטת ממשלה.

ישראל אייכלר: חייב להיות תהליך.

<אלי גורדון: שרון תתייחס לזה בהקדם, למקרים כאלה אנחנו יוצרים תקנות יבוא מזון רגיל שייתנו מענה לכל המקרים האלה שהם מקרי שוליים מבחינתנו.

ישראל אייכלר: כן, אבל צריך לאפשר את זה.

<אלי גורדון: ברור.

ישראל אייכלר: היה לנו אותו סיפור במשרד הכלכלה לגבי אימהות שרוצות הנחה במעונות ומשפחתונים, פשוט המערכת לא הייתה קיימת.

ישראל אייכלר: ואז הבאנו את החלטת הממשלה - - -

אלי אלאלוף: ואם היא קיימת אתה יודע למלא את הטופס?

ישראל אייכלר: אני לא.

ישראל אייכלר: אבל היועצת המשפטית שלנו אמרה שהייתה החלטת ממשלה, כי המערכת המקוונת זה דבר חדש יחסית, אז עד שאנשים יתרגלו לזה צריך לאפשר למקרי השוליים, כמו שאתה אומר, טיפול, שלא להפלות אותם.

<שרון גוטמן: אם אפשר לעשות רגע סדר.

<שרון גוטמן: מדובר פה בתקנות הוראת שעה.

<שרון גוטמן: אמנם לתהליך של הרפורמה הן מקדימות, אבל הן חלות למשך שלושה חודשים, הן וולונטריות, זאת אומרת יבואן לא חייב בתקופת הוראת השעה לייבא מזון בהליך מקוון, זה נועד להקל, מי שרוצה רשאי לפנות להליך הזה, מי שלא מעוניין יכול להישאר בהליך הקיים היום, לפי הנהלים היום, להגיש בקשה ידנית, אבל הוא לא יזכה בהקלות של הרפורמה לגבי לוחות הזמנים ולגבי יתר הדברים.

ישראל אייכלר: אין לכם אפשרות לעשות את זה?

<שרון גוטמן: זו הוראת השעה.

<אמיר רשף: אני רוצה להסביר, חלק מקיצור לוחות הזמנים מעוגן בזה שהדברים יעברו דרך מערכת ממוחשבת, דרך זה שאתה מעביר את כל הטפסים במחשב אתה מקבל אישור אוטומטי.

ישראל אייכלר: אתה אומר שטכנית אי אפשר לעשות?

<אמיר רשף: רגל מרכזית של הרפורמה זה קבלת אישורים והעברת מסמכים בצורה מקוונת, כי זה קיצור לוחות הזמנים.

ישראל אייכלר: כן, אבל אתה לא יכול לחייב אותם במשהו שלא חייב.

<קריאה: זה ממשק עם המכס.

<אמיר רשף: זאת הפרוצדורה.

<אמיר רשף: זה עדיין וולונטרי כי - - -

ישראל אייכלר: אני לא רוצה להאריך, אבל אני חושב שיש פה - - - אתם כן צריכים לאפשר לאדם שנקלע למצב שהוא לא יכול, יבואן קטן או לא יודע, גם שיטופל פקס ומכתב ולקבל את כל מה שמגיע לו על פי החוק.

ישראל אייכלר: זו החלטת ממשלה מחייבת.

<אמיר רשף: הוא יוכל לייבא.

<אלי גורדון: יש לו הסדר אחר.

שולי מועלם-רפאלי: יש לו ליין ב - - -

ישראל אייכלר: אם יש ליין אחר לא אכפת לי, אבל שיהיה.

<אלי גורדון: יש.

<אמיר רשף: מה שהתקנות האלה עושות, הן מוסיפות עוד ערוץ לפרוצדורת יבוא, שהוא הערוץ המהיר, הערוץ שמאפשר את כל מה שדיברתם עליו.

אלי אלאלוף: טוב.

אלי אלאלוף: בבקשה, שרון.

<שרון גוטמן: למעשה התקנות האלה משלימות להוראות הנהלים שחלות על היבואנים היום.

<שרון גוטמן: יש היום מספר נהלים שמתייחסים ליבוא, שחלים על היבואנים ולמשל כל הנושא של רישום יבואן כיום מוסדר בנוהל, ההוראות האלה בעצם משלימות, הן לא באות במקום וזה בא לידי ביטוי בתקנה 2.

<שרון גוטמן: בנוסף הוספו, למען שמירה על בריאות הציבור, הוראות חדשות בתקנות האלה שהן בנוסף לנהלים לגבי שמירת מסמכים, לגבי עריכת בדיקות.

<שרון גוטמן: אלה הוראות שדומות להוראות בשינויים המחויבים בהוראות שהיו בחוק לגבי הרפורמה והן למעשה נועדות להבטיח שלמרות שההליך יותר מהיר ולמרות שלא נדרש קשר ישיר בין היבואן ליצרן בחו"ל עדיין הוא צריך לבצע את הבדיקות ולשמור אצלו את כל המסמכים.

<שרון גוטמן: ואני מציעה שנתחיל אולי בהקראה.

אלי אלאלוף: עוד הערות, חברים?

אלי אלאלוף: אני לא רגיל לפתוח בלי דיונים.

<רז הילמן: אנחנו קודם כל מאוד מברכים על המאמץ שנעשה להביא לפה את התקנות האלה והחשיבות היא רבה מבחינתנו, לאפשר את המסלולים המקבילים שכרגע תיארו.

<רז הילמן: יש נקודות שהן יותר פרטניות, שאם תרצו אני אעיר עליהן בהמשך, אני יכול רק להזכיר אותן.

<רז הילמן: אחת, זה שחשוב לנו מאוד להבהיר, שיובהר גם לפרוטוקול, זה נאמר לי לפני הדיון, שניתן יהיה לשחרר כנגד ערבות מוצר שנלקח לבדיקת מעבדה, והדבר השני המאוד חשוב, שחשוב לאפשר למשרד את החופש שאותם 10% שייבדקו באופן אקראי יוכלו להיבדק גם בבדיקה שאינה כוללת בדיקת מעבדה אלא בדיקת ניירת.

<רז הילמן: אלה שני הדברים שחשובים.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה, נעה.

<נעה בן שבת: תקנות בריאות הציבור (מזון) (יבוא מזון רגיל בהליך מקוון), הוראת שעה, התשע"ו-2016.

<נעה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לפקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג-1983 (להלן – הפקודה), ולפי סעיף 3 לפקודת ההסגר (נוסח חדש), התשמ"א-1981 (להלן – פקודת ההסגר), שנטלתי לעצמי לפי סעיף 34 לחוק יסוד: הממשלה, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת ולפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות.

<נעה בן שבת: 1.

<נעה בן שבת: בתקנות אלה – "אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון" – אישור משירות המזון הארצי של משרד הבריאות, כמשמעותו בהגדרה "שירות המזון" בסעיף 1 בתוספת השנייה לצו יבוא חופשי שניתן באופן מקוון; אנחנו מפנים פה לתוספת לצו יבוא חופשי.

<נעה בן שבת: בתוך ההגדרה 'שירות המזון' מדובר על שני אישורים, אחד הוא אישור קבלת הצהרה והשני הוא בעצם אישור שחרור שהוא תעודת השחרור.

<נעה בן שבת: אנחנו מפנים כרגע לאישור הראשון, אישור קבלת הצהרה.

<נעה בן שבת: "אתר האינטרנט של שירות המזון – דף האינטרנט של שירות המזון באתר האינטרנט של משרד הבריאות שכתובתו: ; "אתר האינטרנט של תחנות המעבר" – דף האינטרנט של שירות המזון - - -

<נעה בן שבת: זה גם של שירות המזון?

<נעה בן שבת: זה לא של שירות המזון.

<אלי גורדון: זה של מערכת מסלול.

<נעה בן שבת: אפשר להגיד דף האינטרנט באתר האינטרנט של ממשל זמין?

<אלי גורדון: כן, ממשל זמין.

ישראל אייכלר: מי זה ממשל זמין?

ישראל אייכלר: זה משהו ממשלתי?

<אלי גורדון: זאת מערכת אינטרנטית שמתכללת את - - -

ישראל אייכלר: כן, רק רציתי לדעת אם זה ממשלתי או פרטי.

ישראל אייכלר: פה יש מושג שנקרא כנסת פתוחה, זה משהו פרטי שעושה מה שהוא רוצה.

ישראל אייכלר: אז יכול להיות שמישהו יעשה ממשל זמין, לכן אני רוצה להיות ברור, שזה מהממשלה.

טלי פלוסקוב: כשאתה מחפש באינטרנט 'כנסת' קודם כל אתה מגיע לכנסת פתוחה ואחר כך אתה מגיע לכנסת של הממשלה.

ישראל אייכלר: כי הם משלמים לגוגל.

טלי פלוסקוב: נכון.

ישראל אייכלר: זה לא יאומן.

<נעה בן שבת: "הליך מקוון" – הליך שמתבצע באמצעות אתר האינטרנט של שירות המזון או באתר האינטרנט של תחנות המעבר, לפי העניין; - זה כמובן תלוי באיזה שלב אנחנו נמצאים - "הצהרה בהליך מקוון" – הצהרת יבואן ליבוא מזון רגיל בהליך מקוון שכלולה בה התחייבות היבואן לפי תקנה 3 ומוגשת בהליך מקוון לפי התקנה האמורה; "חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)" – חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) התשע"ו-2015 כנוסחו בסעיף 43 לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ו-2015; "חוק הפיקוח" – חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957; "חיי מדף" – תקופה שלגביה ניתן להניח, לפי בדיקות מקובלות, כי תכונות המזון יישמרו; "יבואן" – מי שרשום בשירות המזון הארצי כיבואן; "מזון רגיל" – מזון שאינו מזון רגיש; "מזון רגיש" – מזון שנמצא באתר האינטרנט ברשימת המזונות הרגישים; "מעבדה בישראל" – מעבדה מוכרת כהגדרתה בתקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), התשל"ח-1978, שנמצאת בישראל; "נהלי יבוא מזון" – כל אלה: 05-007 יבוא מזון רגיל – רישום מוקדם ושחרור מהנמל;

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על נהלים שחלים במצב הקיים, במצב הישן, ואנחנו משתמשים בהם.

<נעה בן שבת: 05-002 שחרור מזון בתחנות ההסגר/המעבר; 05-007א' יבוא מזון רגיל בהליך מקוון – הוראת שעה; הנחיות אחרות של משרד הבריאות החלות על יבואן של מזון רגיל ומפורסמות באתר האינטרנט של שירות המזון; שוב אני מזכירה שבעולם של החקיקה אנחנו רוצים שהכול, ככל הניתן, למעט ספיחים שנשארו מהעולם היישן, ייקבע בתקנות בצורה מסודרת ויפורסם באופן מרוכז, אבל כרגע, כיוון שאנחנו בתקופת מעבר בעולם הישן, אז אנחנו עדיין מתייחסים להנחיות כקיימות, ככל שהן מפורסמות באתר האינטרנט.

<נעה בן שבת: "נמל" – נמל ימי, נמל תעופה או מעבר יבשתי; "צו יבוא חופשי" – צו יבוא חופשי, התשע"ד-2014; "שירות המזון", "שירות המזון הארצי" – שירות המזון הארצי במשרד הבריאות; "תחנת מעבר" – לרבות מקום בנמל או בסמוך לו המשמש גם כתחנת הסגר מאחר שיש בו שירות הסגר כמשמעותו בסעיף 1 לפקודת ההסגר; - אנחנו משתמשים בשני המונחים - "תעודת שחרור" – אישור שחרור מתחנת מעבר לפי סעיף 8 לפקודה כמשמעותו בהגדרה "שירות המזון" בסעיף 1 בתוספת השנייה לצו יבוא חופשי, שנותנת תחנת מעבר באופן מקוון ומשמש אישור להוצאתו של משלוח מזון מהנמל והכנסתו לישראל, לפי תקנה 6; "תקופת הוראת השעה" – תקופת תוקפן של תקנות אלה לפי תקנה 24.

אלי אלאלוף: סעיף 1 מקובל?

<רז הילמן: שאלה רק.

<רז הילמן: הנוהל החדש 05-007א', יבוא מזון רגיל בהליך מקוון, אפשר לראות אותו, מה כתוב בו?

<רז הילמן: שנדע למה מכווינים אותנו.

<שרון גוטמן: הוא אמור להתפרסם, עם פרסום התקנות הוא אמור לעלות לאתר.

<רז הילמן: מה בעצם יש בו?

<רות שימברג: בנוהל הזה יש מה שמתואר בתקנות, התהליכים איך להגיש בקשה מקוונת ואיך לקבל אישור הצהרה.

<רות שימברג: כל שאר הנושאים זה לפי נוהל יבוא מזון רגיל.

<רות שימברג: נוהל 05-007א' מתאר את התהליכים המקוונים, כל שאר הפרטים מופיעים כמו בנוהל הקודם שכבר נמצא באתר האינטרנט.

<נעה בן שבת: אז הוא בעצם תומך בתקנות האלה?

<רות שימברג: כן, תומך בתקנות לגמרי.

אלי אלאלוף: קיבלת תשובה?

<רז הילמן: כן.

אלי אלאלוף: אז אנחנו קראנו סעיף ראשון, זה אומר שזה עוד מעט יאושר.

אלי אלאלוף: בבקשה, סעיף 2.

<נעה בן שבת: יבוא מזון רגיל בהליך מקוון.

<נעה בן שבת: 2.

<נעה בן שבת: מבלי לגרוע מהוראות נהלי יבוא מזון ובכלל זה לעניין מתן אישורים ליבוא מזון רק לאחר רישום היבואן וקבלת תעודת רישום יבואן, ובכפוף להוראת תקנה 22, רשאי יבואן בתקופת הוראת השעה לייבא מזון רגיל בהליך מקוון לפי תקנות אלה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת אנחנו אומרים, גם לשאלתך, עדיין נשאר המסלול לפי הנהלים הקיימים, אבל במקביל לזה אפשר לייבא מזון בהליך מקוון.

<נעה בן שבת: תקנה 22 זו תקנה שאומרת שהתקנות האלה מתגברות במקרה של סתירה עם נוהל.

<נעה בן שבת: אבל במקרה שאין סתירה עם הנוהל אז הנהלים ממשיכים לחול.

<נעה בן שבת: יבוא מזון רגיל בהליך מקוון ייעשה בשני שלבים כמפורט להלן: שלב ראשון: השלב שלפני הגעת המזון הרגיל לנמל בישראל, שבו נמסרת הצהרה בהליך מקוון בידי היבואן וניתן אישור מקוון משירות המזון לפי תקנה 3(ב) כי ההצהרה בהליך מקוון התקבלה; שלב שני: בסמוך להגעת המזון הרגיל לנמל בישראל, שבו מוגשת בהליך מקוון בקשה בידי היבואן לשחרר מתחנת ההסגר את המזון הרגיל שבעדו קיבל אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון, וניתן לקבל בהליך מקוון תעודת שחרור של המזון הרגיל מהתחנה.

<נעה בן שבת: כאן יש לנו תיאור קצר של שני השלבים, השלב הראשון של האישור וקבלת אישור על הצהרה והשלב השני, כשהמזון כבר מגיע לישראל או סמוך לפני שהוא מגיע, קבלת תעודת שחרור.

<נעה בן שבת: התנאים למסירת הצהרה בהליך מקוון ואישור קבלתה.

<נעה בן שבת: 3.

<נעה בן שבת: יבואן המבקש לייבא מזון רגיל בהליך מקוון ימסור הצהרה בהליך מקוון באתר האינטרנט של שירות המזון לפי הטופס המקוון שבתוספת הראשונה, שכלולה בה גם התחייבות ויאשר בה לגבי המזון שהוא מבקש לייבא בין השאר את אלה: כי פרטי ההצהרה נכונים וכי הוא אישר בעצמו את הפרטים האמורים; - זאת אומרת זה לא יועץ מטעמו או משהו אחר.

<נעה בן שבת: היבואן עצמו צריך לאשר - כי המזון אינו מזון רגיש; אם מצויים בידו מסמכים כמפורט בתקנה 17 או לא.

<נעה בן שבת: אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון יומצא בכפוף לתקנה 4 בדרך מקוונת רק לאחר שהיבואן אישר את הפרטים שבתקנת משנה (א).

<רוית ארבל: שני דברים.

<רוית ארבל: הערה ראשונה, אני רק רוצה לוודא, אני מניחה שהכוונה היא שהוראת השעה תהיה קרובה ככל שניתן לנוהל שנמצא בחוק.

<רוית ארבל: התקנות מאמצות ברובן את הנוהל שכבר בחוק החדש שפורסם וטרם נכנס לתוקף.

<רוית ארבל: העניין הוא שההצהרה פה כוללת - - - תוקן הנוסח מזה שנשלח אלינו אתמול והוספה המילה 'התחייבות', אני רק רוצה לוודא שההתחייבות היא אותה התחייבות.

<רוית ארבל: יש פה הפניה לתוספת שכרגע - - -

<נעה בן שבת: היא נמצאת.

<נעה בן שבת: העותק שלה נמצא פה על השולחן.

<רוית ארבל: זאת אותה תוספת שלישית לחוק?

<רוית ארבל: זה באותו נוסח של ההתחייבות בחוק?

<נעה בן שבת: זה לא בנוסח כל כך זהה, יש כמה שינויים ואנחנו נעבור ונקרא אחרי זה את ההתחייבות.

<רוית ארבל: אוקיי, אז נתייחס לזה אז.

<רוית ארבל: והערה נוספת, אחד התנאים פה זה שהמזון אינו מזון רגיש.

<רוית ארבל: המערכת היא לא כזו שתומכת באופן שאני לא אוכל להתקדם בהליך אם המזון הוא לא מזון רגיש, אם זה המצב, למה זה צריך להיות תנאי?

<נעה בן שבת: למה לא?

<נעה בן שבת: למה שלא תהיה התחייבות?

<נעה בן שבת: אם את במילא אומרת שהמערכת גם לא תתמוך, אז למה שלא תצהירי גם?

<רוית ארבל: זה לא קיים בחוק.

<רוית ארבל: בחוק יש שני תנאים, שילמתי אגרה ושלחתי הצהרה ובהצהרה חתמתי על ההתחייבות.

<נעה בן שבת: אבל זה יבוא מזון רגיל.

<נעה בן שבת: איך אנחנו יכולים לצפות שהמערכת תאפשר לך לייבא מזון רגיל כשהמזון הוא מזון רגיש?

<רוית ארבל: את מצהירה שהמזון הוא מזון רגיל.

אלי אלאלוף: ואם יימצא בתוך המזון הרגיל מזון רגיש, מה עושים?

אלי אלאלוף: מוחקים הכול או לא? עושים בדיקה.

אלי אלאלוף: יש מצבים.

<רוית ארבל: לא, אני באה מהמקום של להגן, לא להקל.

<רוית ארבל: אני רוצה שהמערכת תהיה כזאת, שלא מספיק שכתבתי שזה לא רגיש, אלא שהמערכת תבדוק שהמזון הזה הוא לא רגיש ותעצור את התהליך ולא תיתן לי אישור קבלת הצהרה אם המזון הוא רגיש.

אלי אלאלוף: במקרה בשיעורי הבית שעשיתי ראיתי שפתאום מדברים על מזון רגיש ומה שנאמר זה לטובתכם.

אלי אלאלוף: אם בטעות הוכנס למזון הרגיל גם מזון רגיש, שלא יזרקו אותו, שייתנו לכם את האפשרות להכניס אותו בבדיקות מסוימות.

אלי אלאלוף: אני חושב שזו התחשבות בטעויות אנוש שיכולות להיות במשלוח כזה משולב.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה - - -

<רוית ארבל: זה גם וגם?

אלי אלאלוף: זה כתוב שם.

אלי אלאלוף: נגיע לזה עוד שנייה.

<אלי גורדון: בכל שלבי מילוי טופס את תראי את זה.

אלי אלאלוף: זה לטובתכם, לדעתי.

<אלי שלום סתוי: כבוד יושב ראש הוועדה, כנציגם של העסקים הקטנים בענף המזון, מדובר בכ-5,000 קמעונאים קטנים ומאות יצרנים קטנים וספקים קטנים.

<אלי שלום סתוי: לי היה חשוב מאוד לבוא לדיון הזה בשביל להשלים את המסר החשוב מאוד של היוזמה הזאת שנקראת רפורמת הקורנפלקס.

<אלי שלום סתוי: אתם היום למעשה מודיעים לציבור בישראל שכל אדם שמרגיש שהוא יכול להיות יבואן של מוצרי מזון תקינים, ראויים, על מנת לגוון את הענף, על מנת לתת לענף יתר שחקנים ויותר אנשים שיהיו מעורבים בענף, המסר הוא מבורך מבחינת העסקים הקטנים.

<אלי שלום סתוי: אמרתי את זה כבר בתחילת הדיון ואני חוזר ואומר, מה שאתם עושים פה לטובת ענף המזון זו עבודת קודש.

<אלי שלום סתוי: ככה אנחנו, כעסקים קטנים, רואים את זה.

<אלי שלום סתוי: ובשביל להשלים את המסר אני רוצה לציין דבר מאוד חשוב, לטובתם של אותם אנשים שיושבים כרגע על הגדר ובזכותכם ייכנסו למשחק של ענף המזון בישראל כיבואנים, כיצרנים, וכו' וכו'.

<אלי שלום סתוי: אנחנו קיבלנו כעסקים קטנים מנדט מהסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה להקים שרשרת אספקה אלטרנטיבית לזו שקיימת היום בענף המזון שהיא מבדלת כידוע את הקמעונאים הגדולים על חשבון הקמעונאים הקטנים.

<אלי שלום סתוי: הקמעונאים הקטנים לא זוכים לשרשרת אספקה יעילה למרות שהם נמצאים מהצפון עד הדרום ב-5,000 נקודות מכירה ומשרתים מיליונים של אזרחים צרכנים במדינת ישראל, ובחלקם הגדול צרכנים שבויים שנאלצים לקנות או במכולת או במינימרקט.

<אלי שלום סתוי: מה שלי חשוב להגיד, היושב ראש, אני קורא לאותם יבואנים עתידיים, לאותם אנשים שמתלבטים אם להיכנס לענף המזון, אני אומר להם שבמקביל ליוזמה הברוכה הזאת אנחנו בונים בימים אלה עבורם שרשרת אספקה מתקדמת, יעילה, שהם יוכלו לשנע בצורה יעילה את כל המוצרים שהם מייבאים לכל נקודה ונקודת מכירה במדינת ישראל.

<אלי שלום סתוי: זה לפי דעתי משלים בצורה משמעותית את התמונה לקראת הצלחה רבה, לקראת הפיכת ענף המזון לענף תחרותי, יעיל, לתועלת הציבור בישראל.

<אלי שלום סתוי: ותודה רבה.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

<נעה בן שבת: אי הנפקת אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון.

<נעה בן שבת: 4.

<נעה בן שבת: אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון לא יונפק ליבואן לגבי מזון אם מתקיים אחד מאלה לפחות: בהצהרה בהליך מקוון לא מולא פרט מסוים בשדות החובה או שלא אושרו הפרטים הנדרשים לפי תקנה 3; במחסן הנקוב בתעודת רישום היבואן לא מתקיימים התנאים הנדרשים לאחסון המזון נושא ההצהרה; לא מתקיימות במזון דרישות לפי: הפקודה; תקנים רשמיים לפי חוק התקנים, התשי"ג-1953 החלים על המזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם המזון; צווים לפי חוק הפיקוח המפורטים בתוספת השנייה.

<נעה בן שבת: צו הגנת הצרכן (סימון ואריזה של מוצרי מזון), התשנ"ט-1998.

אלי אלאלוף: יש הערה לסעיף 4?

<רוית ארבל: אני מציעה שיוסף, למרות שזה לכאורה ברור, אבל זה לב העניין, בחוק יש סעיף מאוד מאוד ברור שאומר מסרת הצהרה, שילמת אגרה, תקבל אישור קבלת הצהרה.

<רוית ארבל: הסעיף המהותי הזה לא נמצא כאן.

<רוית ארבל: זאת אומרת יש את התנאים ובנוסף יש גם תנאים ל - - - כל הרעיון של הרפורמה זה שאני לא נדרשת לאישור, אני שולחת הצהרה, משלמת אגרה ואני אמורה לקבל אישור קבלת הצהרה.

<רוית ארבל: סעיף 78 בחוק לא נמצא פה בתקנה.

<שרון גוטמן: זה 3(ב).

<רוית ארבל: לא, זה לא 3(ב).

<רוית ארבל: רק לאחר שהוא אישר את התנאים שבתקנת משנה (א).

<רוית ארבל: תקנת משנה (א), אם מצויים בידיו מסמכים - - -

<נעה בן שבת: אגב, אין פה חיוב באגרה בשלב הזה, בניגוד למה שיקרה בחוק.

<נעה בן שבת: בשלב הזה של אישור הצהרה מקוון אין - - -

<אלי גורדון: כיון שתוקפה של ההצהרה הוא לשלושה חודשים בלבד היא באפס עלות.

<רוית ארבל: אז זה בכפוף לתקנה 4, ולמה נוספו ב-4 תנאים שלא קיימים בחוק, כמו לעניין המחסן?

<רוית ארבל: שלא כל כך ברור?

<רוית ארבל: למה אנחנו לא משכפלים אחד לאחד את המנגנון בחוק כדי להקל לעתיד לבוא?

<שרון גוטמן: המנגנון בחוק, גם הוא יש בו הפניה לתקנות גם לפי, נדמה לי, סעיף 78 לחוק וגם לפי סעיף 116 לחוק.

<שרון גוטמן: הרפורמה שתהיה לפי החוק תלווה גם היא בתקנות של יבוא מזון רגיל ובהם יהיו - - -

<רוית ארבל: שתדרוש גם את התנאים האלה.

<רוית ארבל: הבנתי, בסדר גמור.

<רוני סורקיס: עוד דבר אחד, בבקשה.

אלי אלאלוף: היו לך התקפות קשות בזמן האחרון.

<רוני סורקיס: עליי?

אלי אלאלוף: לא, אתה תקפת.

אלי אלאלוף: לא זוכר על מה תקפת.

אלי אלאלוף: אתה לא זוכר?

<רוני סורקיס: לא.

אלי אלאלוף: על איזה רשת.

<רוני סורקיס: ממש לא.

<רוני סורקיס: כתוב בסעיף 4 שלא יונפק אישור קבלת הצהרה ואז כתוב שבתהליך המקוון לא מולא פרט מסוים בשדות החובה והיום בהליכים ממוחשבים אפשר לפתור את זה בצורה מאוד מאוד פשוטה ואני חושב שזה צריך להיות כי המערכת צריכה להיות ידידותית, שלא ניתן יהיה להשלים את התהליך.

<רוני סורקיס: אני מבין מזה שמישהו התחיל בתהליך, לא מילא איזה שהוא שדה חובה והוא ממתין לתשובה והוא לא יקבל את התשובה.

<רוני סורקיס: לכאורה במערכת הממוחשבת התהליך צריך להיות כזה שהשדות האלה צריכים להיות צבועים כאשר הם לא ממולאים ואז התהליך לא יושלם.

<רוני סורקיס: זה לא שלא יונפק האישור, אלא שלא יושלם התהליך.

<אלי גורדון: זאת הכוונה וזה מה שנעשה בפועל.

<רוני סורקיס: אז זה לא מה שאני מבין מכאן וזה לא מה שכתוב כאן.

<רוני סורקיס: צריך להבהיר את זה.

<רוני סורקיס: זאת אומרת שאי אפשר להשלים תהליך בקשה אם לא מולאו הדברים.

<נעה בן שבת: אבל זה אותו דבר.

<נעה בן שבת: לכן אני חושבת שפה צריך להיות ברור שצריך למלא את כל שדות החובה.

<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר גם מה ההבדל בין התקנות לבין המצב בחוק.

<נעה בן שבת: בחוק יש לנו סעיף, 90 ומשהו, שמפרט לנו את כל המסמכים ואת כל הפרטים שצריך לפרט.

<נעה בן שבת: כאן אין לנו את המקבילה שלו, התקנות לא פירוט אלא פשוט אמרו 'תגיש את הטופס שבתוספת הראשונה', ולכן הטופס מחליף לנו את אותו סעיף.

<נעה בן שבת: אז אנחנו אומרים 'תמלא את הטופס, אתה חייב למלא את שדות החובה בטופס', הם המקבילה שהיינו יכולים לכתוב עוד סעיף פה בתקנות ולפרט את כל ההוראות האלה ואת כל המסמכים.

<רוני סורקיס: מה שאני מבקש וחושב שיהיה טוב אם המערכת תהיה כזו שהיא תצבע את המקומות החסרים - - -

<אלי גורדון: זה מה שהמערכת עושה.

<נעה בן שבת: אם תוכל לראות בטופס שלידך, שדה חובה מסומן בכוכבית.

<רוית ארבל: זה הסעיף העיקרי מבחינתנו, אז יש לי עוד שאלה אחת.

<רוית ארבל: אני מבינה, כיוון שאין לנו פה את הגדרת חקיקת המזון שבחוק, אז הסעיף פה מתייחס לפקודה, לתקנים.

<רוית ארבל: השאלה שלנו, זה לא צריך להיות הפקודה ותקנות לפיה, כיוון שמה קורה, למשל, אם אני מצהיר שאני - - - יש הוראות שחלות שהן לא מתוקף הפקודה, למשל לגבי סימון.

<נעה בן שבת: זה כתוב ב'לפי' שכתוב ברישא.

<נעה בן שבת: כתוב לך לא מתקיימות דרישות לפי הפקודה.

<נעה בן שבת: אז הדרישות זה כולל גם לפי הפקודה.

<רוית ארבל: זאת אומרת הפקודה וגם בתקנות, כולל כל ההוראות לגבי סימון?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: אפשר לכתוב גם צווים ותקנות לפיה.

אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שאם הייתם נותנים לנו לקרוא את כל התקנה ואחר כך - - -

<רוית ארבל: לא, זה הסעיף הזה, כי אחר כך כולם מפנים לאותו סעיף כל פעם.

<נעה בן שבת: אפשר להגיד הפקודה וצווים ותקנות לפיה.

<רוית ארבל: אוקיי.

<נעה בן שבת: תוקפו של אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון.

<נעה בן שבת: 5.

<נעה בן שבת: אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון יחול על כל המשלוחים של המזון המסוים שבאישור האמור, אשר יגיעו לנמל בישראל, מיום מתן אישור קבלת ההצהרה ועד תום שלושה חודשים מיום מתן האישור, ובלבד שלא השתנה אחד מאלה: פרט שמסר היבואן בשדות החובה בהצהרה בהליך מקוון; הרכב המזון כפי שהיה במועד שבו הוגשה ההצהרה; לעניין זה "הרכב המזון" – לפי מסמך חתום בידי יצרן המזון בדבר הרכב המזון, אולם לגבי מזון שנארז מראש על ידי היצרן ושיובא בידי יבואן, שלא חלה עליו הוראת תקנה 16(ג), ייקבע הרכב המזון לפי ההרכב המסומן על גבי התווית המקורית של המזון, כפי שנמכר במדינה שממנה יובא.

<נעה בן שבת: במהלך תקופת הוראת השעה ימסור יבואן הצהרה חדשה בהליך מקוון אם השתנה אחד מהפרטים כאמור בפסקה (1) או (2) שבתקנת משנה (א), ואולם אם חל שינוי במשקל יחידת המזון, בתיאור אריזת המזון או בצורתו, ידווח היבואן על השינוי לשירות המזון בתוך שבעה ימי עבודה ולא יידרש להגיש הצהרה חדשה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת אם יש שינוי באחד הפרטים או בפרט שמסר היבואן בשדות החובה או בהרכב המזון לפי ההגדרה שלו פה, אז צריך להגיש הצהרה חדשה בהליך מקוון, אם זה עדיין במהלך תקופת הוראת השעה.

<נעה בן שבת: אם זה אחרי תקופת הוראת השעה הוא יצטרך להגיש כבר במסלול החדש שלפי החוק.

<נעה בן שבת: אבל זה לעומת אותם דברים של משקלים ואריזות, שבהם הייתה הקלה, ורק צריך להודיע לשירות המזון.

<רז הילמן: אני רק רוצה להבהיר שזה לא רק אם חל שינוי, אלא גם אם עכשיו אני לוקח משקל חדש שקודם לא הבאתי אותם.

<רז הילמן: אם קודם הבאתי ב-500 גרם עכשיו אני מביא גם ב-750 גרם.

<רז הילמן: אז זה לא רק אם חל שינוי, אלא גם הוספתי עוד - - -

<נעה בן שבת: זה סוג של שינוי.

אלי אלאלוף: זאת הכוונה.

<רז הילמן: רק בניסוח, אני חושב שצריך להבהיר.

<נעה בן שבת: לדעתי זה גם הניסוח שבחוק.

<גלית שגיא: שאלה נוספת.

<גלית שגיא: לעניין שלושה חודשים, למה זה רק עד תום שלושה חודשים.

<אלי גורדון: שילמת אפס.

<רוית ארבל: לא שילמנו, אבל קיימנו את הפרוצדורה, למה שזה לא ימשיך - - -

<גלית שגיא: הגשתי כבר את ה - - -

<שרון גוטמן: הדרישה החד משמעית של משרד המשפטים הייתה שמיום תחילת החוק, 30 בספטמבר 2016 חלות הוראות החוק.

<שרון גוטמן: לא יכול להיות מצב שיש שתי נורמות שחלות בישראל.

<שרון גוטמן: לכן הוראת השעה והקו המאוד ברור הזה שאחרי שלושה חודשים בעצם אין לזה תוקף, למעט המשלוחים שיגיעו גם בזמן קצוב של שלושה חודשים מיום קבלת ההצהרה.

<רוית ארבל: עדיין זו הוראת מעבר, שאומרת שזה ממשיך מכוח החוק.

<שרון גוטמן: זה כתוב בהמשך, בתקנה 23.

<רוית ארבל: אם אני עכשיו צריכה, פג לי תוקף האישור, אני צריכה עכשיו לקיים את כל הפרוצדורה ואני אצטרך לקיים אותה עוד פעם בסוף ספטמבר.

<שרון גוטמן: נכון מאוד.

<גלית שגיא: זה לא מקל.

<גלית שגיא: זה מכביד.

<אלי גורדון: לא, זה מאוד מקל, כיוון ש - - -

<שרון גוטמן: את לא חייבת.

<שרון גוטמן: התקנות הן וולונטריות, אלה הוראת שעה ליבואן שרוצה, שבוחר, לכן לא נגבית אגרה עבור ההצהרה במהלך שלושת החודשים, משום שמשרד הבריאות חשב שזה לא סביר להכביד מבחינת אגרה עבור תקופה של רבעון שנה.

<שרון גוטמן: אבל אם היבואן בוחר הוא רשאי לעשות כן.

<רז הילמן: אני רוצה רק להבין מה המשמעויות.

<רז הילמן: מי שרוצה להירשם כבר לפי החוק יוכל רק אחרי ה-30.9 לשלם אגרה ולהירשם?

<רז הילמן: הוא לא יוכל להכין את כל האישורים שלו מראש?

<אלי גורדון: שרון ענתה, מכיוון שההתחייבות וכל המהות של ההתחייבויות הן שונות מתוקף - - -

<רז הילמן: השאלה שלי אחרת.

<אלי גורדון: ומתוקף חוקים אחרים, לכשחוק נכנס לתוקף אתה כיבואן תצטרך להגיש בקשה חדשה עם התחייבויות חדשות ועם כל ההשלכות - - -

אלי אלאלוף: זה אומר שכל המהלך הזה הוא טוב עד ה-29 בספטמבר.

טלי פלוסקוב: כן, זה מהלך לימוד, אני מבינה.

<אלי גורדון: ויש תקופת מעבר לשחרר.

<אלי גורדון: אם קיבלת יש לך עוד קצת זמן לשחרר.

<אלי גורדון: וכל זה בחינם.

טלי פלוסקוב: כולנו לומדים, בגלל זה חינם.

טלי פלוסקוב: אם יהיו טעויות, אף אחד לא יגיד 'שילמתי ולא קיבלתי'.

<רז הילמן: אלי, העניין ברור לחלוטין.

<רז הילמן: מה שאני מבקש זה שבמקביל לאפשרות להירשם למסלול הוולונטרי הזה תפתחו באופן מיידי, מיד כשנפתח המסלול הוולונטרי, גם אפשרות כבר להירשם למסלול ארוך הטווח.

<רז הילמן: שיוכלו, כדי שלא כולם יצטרכו בלחץ ב-30.9, ביום הולדת שלי, לעשות את ההליך.

שולי מועלם-רפאלי: בואו נשנה יום.

<רז הילמן: כן, לדעתי אין מנוס.

<אלי גורדון: מכיוון שאתה תהיה בן 40 והחוק בן אפס צריך כן להכריז על זה שהחוק נכנס לתוקף וכל ההסדרים הם מחודשים ומחייבים את היבואן מחדש.

<אלי גורדון: לכן גם אם אתה מכניס את הנתונים ובוא נגיד ככה, רוצה לשלם אגרה לאחר 30 בחודש, זה לא ניתן כי החוק עוד לא נכנס לתוקף.

<אלי גורדון: לכן למלא הצהרה, להנפיק תעודה ושהיא תתחיל להיות תקפה מתאריך מסוים זה מצב - - -

<רז הילמן: יהיה אפשר למלא את הפרטים לפני 30.9 בלי לשלם את האגרה?

<רז הילמן: לארוך טווח?

<אלי גורדון: לא.

<רז הילמן: אז חייבים לאפשר את זה.

<אלי גורדון: אי אפשר לעשות את זה משפטית.

<אמיר רשף: רק נבין, הפרוצדורה היא כזאת, במשך שלושת החודשים הקרובים אפשר כבר להגיש בקשות ליבוא דרך המערכת המקוונת ולקבל את האישורים המיידיים.

<אמיר רשף: מרגע שקיבלת את ההצהרה יש לך עוד שלושה חודשים להביא משלוחים על בסיס אותה הצהרה.

<אמיר רשף: זה לא שזה נגמר ב-30 בספטמבר.

<אמיר רשף: אם הגשת למשל קבלת הצהרה ב-1 בספטמבר אז יש לך שלושה חודשים, ואם הגשת ב-30 בספטמבר, עדיין, עד סוף שנת 2016 למעשה - - -

<שרון גוטמן: ב-30 בספטמבר כבר לא, אבל ב-29 בספטמבר.

<רוית ארבל: זה לא מדויק, זה רק משלוחים שכבר בדרך.

<רוית ארבל: זה לא משלוחים חדשים, זה לא הזמנות חדשות.

<שרון גוטמן: למעשה מה שאמיר אומר, שיבואן רשאי יהיה להגיש הצהרה בדרך מקוונת לפי הוראת השעה, גם ב-28 בספטמבר ולשחרר משלוחים עבור אותה הצהרה עד סוף דצמבר.

<רוית ארבל: נכון, אבל זה מוגבל לשלושה חודשים, זה לא חצי שנה.

<רוית ארבל: אפשר היה להבין ממנו שזה - - -

<אמיר רשף: זה נכון, זה עדיין מוגבל לשלושה חודשים מיום ההצהרה, זה כן נועד לייצר הסדר ביניים בין התקופה שאנחנו עדיין חיים לפי הפקודות הקודמות לפי החוק החדש והרעיון הוא באמת, כמו שאלי אמר, לייצר איזה שהוא clear cut שב-1 באוקטובר, או ב-30 בספטמבר, מתי שזה יוצא, עוברים לעולם שבו כל הוראות החוק חלות.

<אמיר רשף: שימו לב שבנוהל הזה, בגלל הרצון לא להכביד וכן להכניס משהו מצומצם יותר, יש דברים שלא הכנסנו.

<אמיר רשף: יש את כל עולם חובות המתווך והפרק הזה לא נכנס לתקנות, אלא לקחנו רק את חובות היבואן והפרוצדורה שחלה על היבואן, וכן הייתה כוונה שמבחינת הפרוצדורה המשפטית וכל המגבלות המשפטיות כן יהיה ברור מתי אנחנו מתחילים לחיות רק לפי ההסדרים של החוק ולא נשארים עם הסדרים קודמים והסדרי ביניים.

אלי אלאלוף: לדעתי מתחילים פלפול.

אלי אלאלוף: זה לא הבהרות עד כדי כך.

אלי אלאלוף: תבינו, זה נראה כל כך ברור ואם אנחנו נתחיל עכשיו לשחק יום פה או יום שם, עזבו את זה.

אלי אלאלוף: זה ברור כמו שכתוב, ברשותכם.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם.

<רז הילמן: אני מציע, אם אפשר, לפחות שיאריכו את זה לארבעה חודשים כדי קצת לצמצם - - -

אלי אלאלוף: לא, לא.

<רז הילמן: את התוקף של האישור.

אלי אלאלוף: לא, חשבו על זה.

אלי אלאלוף: אי אפשר לעשות חוק על חוק.

<רז הילמן: זה ייצר צוואר בקבוק.

טלי פלוסקוב: אתם עוצרים ואחר כך לוקחים חדש, כי בעצם השאלה שנשאלת היא הגיונית, אם כבר הגשתי את הבקשה והיא כבר בתוקף, אז למה אני לא יכולה להמשיך איתה?

טלי פלוסקוב: על אותם התנאים ועל אותם - - -

<אלי גורדון: הפקודה אמורה להתבטל וצריך להיכנס חוק חדש.

טלי פלוסקוב: ואז הוא שונה?

<אלי גורדון: הדרישות, חובות, כל ההסדרים הם שונים.

אלי אלאלוף: תשלומים וזה.

טלי פלוסקוב: התשלום הבנתי, חשבתי שדברים אחרים.

אלי אלאלוף: גם לא צריך, יש תקנה לפרק זמן מסוים, יש לה פרק נוסף מבחינת זמן עד לשלושה חודשים, לדעתי זה מספיק.

אלי אלאלוף: ברגע שהחוק נכנס בואו נחיה את החוק ולא את התקנות.

טלי פלוסקוב: רק רציתי לחסוך את הכפילות.

טלי פלוסקוב: בן אדם צריך פעמיים לעשות.

טלי פלוסקוב: היום ועוד שלושה חודשים הוא צריך לעשות עוד פעם את אותה הפרוצדורה.

טלי פלוסקוב: זו הייתה השאלה.

<שרון גוטמן: אם הוא בוחר, הוא לא חייב, זו הוראת שעה שהיא בחירה.

טלי פלוסקוב: הבנתי.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה טוב שיבדקו כדי שנראה.

אלי אלאלוף: אל תשכחו שיש פה עוד מערכת, מערכת המכס, היא לא פחות חשובה, שגם צריכה להתרגל ולראות אם היא עומדת בלחץ החדש.

טלי פלוסקוב: מצד אחר אנחנו צריכים לעודד את האנשים להיכנס לתוך המערכת.

אלי אלאלוף: כן, ודאי, לכן היא חינמית.

אלי אלאלוף: אפשר להתחיל ולעשות - - -

שולי מועלם-רפאלי: היא מסבירת פנים לפחות בתהליך ההתחלתי.

אלי אלאלוף: כן, לדעתי זה מהלך מאוד מכבד את היבואן.

<נעה בן שבת: יש פה שתי אמירות שלא צריכות להיות ביחד, אני חושבת שאנחנו נצטרך לעשות (א) ו-(ב).

<נעה בן שבת: שחרור מזון מתחנת הסגר בהליך מקוון.

<נעה בן שבת: 6.

<נעה בן שבת: לא ישוחרר משלוח מזון מנמל שאין בו תחנת הסגר - זו אמירה אחת ואמירה שנייה - לא יוציא יבואן מתחנת הסגר משלוח מזון רגיל שניתן לגביו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון אלא אם כן התקיימו שניים אלה: היבואן הגיש, בהליך מקוון באתר האינטרנט של תחנות המעבר, בקשה לקבלת תעודת שחרור הכוללת את הפרטים האלה: פרטי תעודת רישום היבואן, מגיש הבקשה; פרטי משלוח המזון ובכלל זה פרטי חשבון המשלוח, נמל ההגעה וכלי התחבורה שבו יגיע המשלוח; מספר אישור קבלת ההצהרה ליבוא מזון בהליך מקוון ופרטים בדבר המזון שבמשלוח; אישור של היבואן כי המזון שבמשלוח נכלל בהצהרה בדבר יבוא מזון רגיל בהליך מקוון שפרטי אישור קבלתה נמסרו לפי פסקת משנה (ג) וכי האמור בהצהרה נכון לגבי המזון שבמשלוח במועד הגעת המשלוח; היבואן קיבל תעודת שחרור.

<נעה בן שבת: הבקשה לקבלת תעודת שחרור תוגש בסמוך להגעת משלוח מזון לישראל, ולא מוקדם מיום העבודה הקודם ליום שבו הגיע משלוח המזון לישראל, ובה יציין היבואן, בין השאר, כי יש בידיו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון שקיבל לעניין אותו מזון לפני הגשת הבקשה לקבלת תעודת שחרור.

<נעה בן שבת: יבואן רשאי להגיש בקשה לקבלת תעודת שחרור למשלוח מזון שקיבל בעדו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון עד תום שלושה חודשים מיום אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון של אותו מזון.

<נעה בן שבת: - כאן שהוא רשאי להגיש.

<נעה בן שבת: ו-ד אומר- לא תונפק תעודת שחרור למזון רגיל בהליך מקוון, אם הבקשה לשחרורו הוגשה לאחר תום שלושה חודשים מיום אישור קבלת ההצהרה בהליך מקוון לגבי אותו מזון.

<נעה בן שבת: זאת אומרת יכול להיות שהבקשה הוגשה בתוך שלושה חודשים, אבל תעודת השחרור בסופו של דבר ניתנה אחרי בדיקות וזה היה כבר שישה חודשים, במקרה הרע, אבל לא משנה מתי ניתנת תעודת השחרור, מה שמשנה זה שהבקשה הוגשה בתוך שלושה חודשים.

<נעה בן שבת: לבקשה לקבלת תעודת שחרור יצורף אישור בדבר תשלום האגרה לפי סעיף 321(ז) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון).

<נעה בן שבת: אלה אותן האגרות שהחלנו כבר בתחולה מיידית והאגרות האלה זה לגבי הבקשה לתעודת השחרור.

<נעה בן שבת: תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל שיובא בהליך מקוון תינתן בכפוף לעמידה בדרישות תקנות אלה בדרך מקוונת לא יאוחר מיום העבודה שלאחר יום קבלת הבקשה, למעט – בתקופה שבה המערכת המקוונת אינה פעילה או תקינה, ואז תינתן התעודה בהקדם האפשרי; לגבי משלוח מזון הדורש בדיקה לפי תקנות 7 או 8.

<נעה בן שבת: לא תינתן תעודת שחרור למזון שלא מתקיימות בו דרישות לפי תקנה 4(3).

<נעה בן שבת: - אלה הדרישות שלא עומדות בחקיקת המזון.

<נעה בן שבת: זה המקבילה של חקיקת המזון -

<רוית ארבל: השאלה אם סעיף כזה לעניין השחרור גם בחוק.

<רוית ארבל: לגבי הצהרה יש, אבל - - - כי כאן זה מנוסח בנפרד כתנאי שלכאורה צריך לבדוק את זה.

<רוית ארבל: זה עניין פורמלי שהיבואן - - -

<נעה בן שבת: סעיף 82 לחוק אומר שלא תינתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.

<רוית ארבל: למרות שלכאורה זה לא אמור להיבדק, אלא רק רנדומלית.

<רוית ארבל: טוב, בסדר, זו כבר בעיה בחוק עצמו.

<נעה בן שבת: בגדול לא אמורים לתת אם יש לי ידיעה שהמזון לא עומד בדרישות חקיקת המזון.

<רוית ארבל: אבל זה לא אמור להיבדק בכל משלוח.

<נעה בן שבת: כן, אבל אם נמצא - - -

<רוית ארבל: כי זו מהות החוק, זו מהות הרפורמה.

אלי אלאלוף: אפשר להמשיך?

<נעה בן שבת: בדיקת משלוח מזון בתחנת הסגר כתנאי למתן תעודת שחרור.

<נעה בן שבת: 7.

<נעה בן שבת: משלוח מזון רגיל שיובא בהליך מקוון ייבדק, כולו או חלקו, בידי מפקח בתחנת ההסגר, כתנאי למתן תעודת שחרור בהתקיים אחד מאלה: אז כמו שאמרת באמת, בדרך כלל לא תתקיים בדיקה, אבל תתקיים בבדיקה במקרים האלה: המשלוח כולל מזון רגיש, כולו או חלקו; (1א) המשלוח כולל מזון רגיל שלא ניתן לגביו אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון, כולו או חלקו, ואולם לעניין זה רשאי המפקח, באישור מנהל שירות המזון, לבדוק את המזון רק באמצעות מסמכים; פה אנחנו נמצאים שבו בתוך אותו משלוח התערב מזון שניתן לאישור קבלת הצהרה בהליך מקוון ומזון אחר ואז המשלוח כולו או חלקו יכול להיבדק.

<נעה בן שבת: המפקח יכול לבדוק את זה רק באמצעות מסמכים, הוא יכול לעשות גם בדיקה אחרת, כפי שהיא מוגדרת בתקנת משנה (ג).

<נעה בן שבת: היבואן הצהיר בהצהרה בדבר יבוא מזון רגיל בהליך מקוון לפי תקנה 3 כי אין בידיו מסמך מהמסמכים המפורטים בתקנה 17 או שלא מסר את כתובתו המלאה של אתר הייצור ,כאמור בטופס שבתוספת הראשונה; אם לא נמצאים מסמכים, אותם מסמכים המעידים על המזון ותכונותיו ומהיצרן, אז צריך לעשות בדיקה.

<נעה בן שבת: המזון ייבדק.

<נעה בן שבת: נדרשת בדיקה יזומה בהתאם להוראות של מנהל שירות המזון לפי תקנת משנה (ב); במקרה שיש חשד או ידיעה לגבי המזון.

<נעה בן שבת: נערכת בדיקה אקראית, שלא תעלה על עשרה אחוזים מתוך כלל המשלוחים.

אלי אלאלוף: שזה פחות בדיקות מאשר בעבר.

<נעה בן שבת: בתקופת המעבר כמובן.

<שרון גוטמן: זה לא פחות, זה יותר.

<שרון גוטמן: מבחינת האחוזים, האחוזים עלו מאחר שעדיין - - -

<נעה בן שבת: עלו יחסית לחוק, למה שנדרש בחוק.

<אמיר רשף: לא, יחסית לחוק.

<אמיר רשף: יחסית לעבר זה יורד משמעותית.

<רז הילמן: לא, לא יורד, זה עולה.

<רז הילמן: כי אם מדובר בבדיקות מעבדה זה עולה.

<רז הילמן: נדבר על זה, אם זה בדיקות מעבדה או לא.

אלי אלאלוף: אני רוצה להבין משהו שלא הבנתי.

<נעה בן שבת: כמה היום הבדיקות האקראיות?

אלי אלאלוף: היום עושים 10%, אחד על עשרה.

<אלי גורדון: לא.

<אלי גורדון: היום ההליכים הם שונים לגמרי.

<אלי גורדון: יש שני סוגים של בדיקה, בדיקת מסמכים, בדיקה רנדומלית ברמה של הנפקת תעודת רישום מוצר, שם זה 5%, וברמה של שחרור משלוח מהנמל, כרגע הדיגום הוא 3%.

<אלי גורדון: כרגע.

<אלי גורדון: אנחנו עובדים תחת הוראת שעה כדי למזער את נזקי חסמים כאלה או אחרים.

<אלי גורדון: לכן אנחנו מדברים על 3%, כרגע, לפי הוראת שעה, שהיא משתנה מעת לעת.

<אלי גורדון: בתקופות מסוימות זה היה 1% ולפי הנוהל הקיים והתקף כרגע הוא 5%, 5% ברמה של שירות המזון הארצי ו-5% ברמה של בדיקות מעבדה.

<אלי גורדון: לתקופה של שלושה חודשים אנחנו הגענו למסקנה ש-10% זה סביר כאשר הבקשה של רז, כבר דנו עליה אתמול בערב ובנוסח, אני מאמין, זה תוקן והותאם לרמה שבה ה-10% כוללים גם בדיקת מסמכים וגם צורך בביצוע בדיקות.

<אלי גורדון: זאת אומרת זה לא יהיה אחד לאחד, אלא יהיו גם בדיקות מסמכים ואפשרות גם לדיגום.

<אלי גורדון: אני מדייק, נכון?

<רז הילמן: כן, רק שהנוסח לא תוקן באופן הזה.

<שרון גוטמן: (1א).

<רז הילמן: (1א) זה מקרה קצה, זה לא הכלל.

<רז הילמן: (1א) מתייחס רק שהמשלוח כולל מזון רגיל שחלקו יובא בשיטה הישנה וחלקו בשיטה החדשה.

<רז הילמן: זה לא בהגדרה של הבדיקה, כשההגדרה של הבדיקה יכולה להיות גם בדיקת ניירת.

<אלי גורדון: אז איפה - - -

<רז הילמן: אני מציע שבהגדרה של בדיקה יירשם בדיקה, יש הגדרה בדיקה אחת - - -

<נעה בן שבת: למשל אתה אומר לי, אם המשלוח כולל מזון רגיש, אז אני יכולה גם להסתפק בבדיקת מסמכים?

<נעה בן שבת: או אם יש לי חשד, אני צריכה להסתפק - - -

<רז הילמן: לא, אני מניח שהבדיקה האקראית, הבדיקה של ה-10% יכולה להסתכם בלבדוק את הניירות של המשלוח.

<רז הילמן: זה מה שאני אומר.

<אלי גורדון: רז, בוא נדייק.

<אלי גורדון: מזון רגיש, נכון להיום, נבדק גם ברמה מנהלתית ויכול גם להיבדק ברמה של דיגום וביצוע בדיקות מעבדה.

<אלי גורדון: במזון רגיל שמיובא בהסדר הקיים נכון להיום, גם יכולים להידגם חלק מהמוצרים.

<אלי גורדון: כרגע אחוז הדיגום לצורך ביצוע בדיקות מעבדה עומד על 3%.

<אלי גורדון: הביצוע של מצרכים מתקיים בכל שלב ושלב, מה שאנחנו רוצים פה להגיע אליו זה שברמה של מזון שהגיע, שהוא מזון רגיל בהסדר היום, לא תתבצע בדיקה אחד אחד של כל המוצרים אלא שתהיה גם אפשרות בדיקת מסמכים.

<אלי גורדון: עד כאן?

<אלי גורדון: יופי, זה מופיע בנוסח?

<רז הילמן: זה לא מופיע בנוסח.

<רוית ארבל: יש לנו בעיה עם הגדרת בדיקה.

<שרון גוטמן: הנוסח פה, ההגדרה בעיקר מהחוק, לא יצרנו - - -

אלי אלאלוף: לא נגענו במשהו.

<שרון גוטמן: (1א) הוא הקלה בגלל שבאמת ייתכן פה מצב שאין מזון רגיש, שיש מזון רגיל.

<שרון גוטמן: אני חייבת לתת גילוי נאות ש-10% הם אחרי שבמשרד הבריאות חשבו על אחוזים הרבה יותר גבוהים וזה אחרי הפחתה של האחוזים.

<שרון גוטמן: הסיבה שזה 10% ולא כמו היום, היא מאחר שמדובר ברפורמה של הוראת שעה שאין בה את כל הרפורמה האחרת של השלמה של הבדיקות בנקודות השיווק ואחריות של המשווקים והעיצומים הכספיים.

<רז הילמן: לא על זה הדיון.

<רז הילמן: אני מסכים, אין בעיה על המהות, אני רק אומר שזה לא מופיע.

<שרון גוטמן: במכלול איזונים וסיכונים הרעיון היה שאחוז הדיגום מכפיל את עצמו מאחר שהאחריות פה מוטלת על היבואן.

אלי אלאלוף: שרון, אומר רז שאתם מסכימים, רק שזה לא כתוב.

<רז הילמן: לא, אני חושב ששרון ואלי לא מסכימים, כי אלי לפני רגע אמר שאין לו בעיה שמתוך ה-10% האלה חלק יהיה בדיקת ניירת בלבד, ואני רק אומר שזה לא כתוב בתקנות.

<שרון גוטמן: זה גם לא כתוב בחוק.

<רז הילמן: אני אבדוק את החוק אחרי זה, כי בתקנות זה לא כתוב.

<שרון גוטמן: זה מועתק מהחוק.

<רז הילמן: אז צריך לראות מה עושים בחוק, אבל כרגע צריך לטפל בתקנות.

<רז הילמן: גם בחוק, אלי אמר שלא תמיד זה יהיה בדיקת מעבדה.

<שרון גוטמן: אבל זה מועתק מהחוק.

<רז הילמן: בסדר, אנחנו עכשיו מדברים על - - -

<שרון גוטמן: החוק קובע את התקנות.

<רז הילמן: אבל אפשר לתקן את התקנות.

<אלי גורדון: יש פה הצעה שכרגע, בכדי ליישר את הקו וללכת בכל זאת למצב ולהשיג את המטרה של כולנו, להגיע לפיילוט שבו נבחן את כל הסוגיות.

<אלי גורדון: אז הצעה כזו אפשר להוסיף שמדובר בבדיקות אקראיות שהן בסך הכול 10% ולא פחות מ-5% של הבדיקות לצורך ביצוע בדיקות מעבדה.

<רז הילמן: לא יותר.

<אמיר רשף: סך הכול 10% ומתוך זה עד 5% מהמשלוחים יהיו בדיקות מעבדה.

<אלי גורדון: ואז זה מאזן את הרצון של כולם.

<אמיר רשף: זה תיקון לסעיף 4.

אלי אלאלוף: משפט אחד על ידי אדם אחד.

אלי אלאלוף: אחד יגיד עכשיו מה.

<נעה בן שבת: אנחנו נצטרך לטפל טיפה בנוסח בגלל ההגדרה בדיקה, אבל זה מה שייאמר.

<רוית ארבל: אז צריך לשנות את הניסוח של בדיקה.

<נעה בן שבת: כן, לכתוב, כמו שכתבנו ב-(1א) שרשאי לבדוק את המזון רק באמצעות מסמכים.

<נעה בן שבת: נעשה את הבדיקה הזאת.

<רוית ארבל: דרך אגב, שרון, בחוק זה כן מוסדר, תסתכלי 116(6) מגדיר בדיקה, כולל בדיקת מסמכים.

<נעה בן שבת: לא, זה בתקנות.

<נעה בן שבת: 116 זה תקנות, אפשרות התקנת תקנות, אבל לעומת זאת סעיף 66, שאליו מפנים, הוא מדבר על בדיקה במעבדה בישראל אם מגיע לו - - -

<שרון גוטמן: אבל זה יוסדר בתקנות, שזה יהיה גם כולל בדיקת מסמכים.

<שרון גוטמן: בחוק לא תהיה בעיה.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

אלי אלאלוף: מותר לנו ללכת הביתה מוקדם.

<נעה בן שבת: : מנהל שירות המזון רשאי להורות – על בדיקה יזומה של משלוח מזון לפי שיקול דעתו המקצועית המבוסס בין השאר על ניהול סיכונים ועל נתונים שברשותו לגבי היבואן, יצרן המזון, ארץ המוצא או המזון המסוים, לרבות על פסילת משלוח המזון ליבוא או ליצוא בידי מדינה אחרת, או על קבלת מידע ממדינה אחרת או מארגון בין לאומי בתחום המזון, על מניעת שיווק המזון, או על קבלת מידע בכל דרך אחרת על פגם במזון או הפרת דרישות לפי תקנה 4(3) לגביו, או על חשש לפגם או הפרה לגביו; אלה כל החשדות שיכולים להצדיק בדיקה יזומה.

<נעה בן שבת: בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט, על בדיקות יזומות מיוחדות לסוג מזון, בהתבסס על ניהול סיכונים, בנסיבות חריגות ולשם מניעת סיכונים לבריאות הציבור לתקופה שיורה, שלא תעלה על שישה חודשים כתנאי למתן תעודת שחרור.

<נעה בן שבת: פה השישה חודשים זה כדי לתפוס גם את תקופת הוראת המעבר וגם שלושת החודשים שאפשר להכניס משלוחים על פי אישור קבלת הצהרה שניתן במסגרתה.

<נעה בן שבת: בתקנה זו – "בדיקה" – בדיקה במעבדה בישראל עם הגיע המזון לתחנת ההסגר ובכלל זה בדיקה אורגנולפטית; "בדיקה אורגנולפטית" – בדיקה של ריח, מראה, מרקם וטעם.

<רוית ארבל: לא צריך להוסיף לרבות בדיקת מסמכים?

<נעה בן שבת: לא, בדיקת המסמכים תופיע רק בנושא של הבדיקה האקראית.

<נעה בן שבת: עיכוב במתן תעודת שחרור בשל הצורך לבצע בדיקה במזון.

<נעה בן שבת: 8.

<נעה בן שבת: לא תינתן תעודת שחרור למזון שיובא בהליך מקוון אם המפקח בתחנת ההסגר הורה על בדיקה לפי תקנה 7, ובדיקה כאמור טרם בוצעה; אולם מפקח רשאי להורות על ביצוע הבדיקה לאחר מתן תעודת שחרור ובכפוף לתנאים שייקבעו בתעודת השחרור, לרבות לעניין ביצוע הבדיקה; תנאים לעניין תקנה זו ותקנות 9 עד 13 יכול שיכללו, בין השאר, דרישות למתן ערובה לפי נהלי יבוא מזון, לקיום הדרישות שנקבעו ולעמידה בתנאים.

<נעה בן שבת: עיכוב במתן תעודת שחרור למזון האסור ליבוא מכוח דין אחר.

<נעה בן שבת: 9.

<נעה בן שבת: ראה מנהל שירות המזון, מי שהוא הסמיכו לכך או מפקח בתחנת ההסגר כי הוגשה בקשה לקבלת תעודת שחרור לגבי מזון הנמצא בתחנת הסגר והתעורר לגביו חשד כי מדובר במזון שאסור לייבאו מכוח חיקוק שאינו כאמור בתקנה 4(3), יודיע על כך לגובה מכס כהגדרתו בפקודת המכס, מיד עם היוודע לו על כך, ורשאי הוא, במקרים חריגים ועל אף האמור בתקנה 6(ו), לעכב את הטיפול בבקשה עד לאישור גובה המכס כי האחראי על החיקוק הנוגע לעניין הסכים לכך.

<נעה בן שבת: מתן תעודה למזון שנמצא בו פגם שאינו מהותי וניתן לתיקון.

<נעה בן שבת: 10.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנות 4(3) ו-6(ז), מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי לאשר מתן תעודת שחרור למזון שנמצא בו פגם לא מהותי שניתן לתיקון להנחת דעתו של מנהל שירות המזון באופן שלא יסכן את בריאות הציבור ואת בטיחות המזון, ובלבד שהורה בתעודה על תנאים המבטיחים את תיקון הפגם באופן כאמור.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על הוראה שהיא יחסית כללית לגבי סוג המזון.

<נעה בן שבת: אחרי זה יש לנו הוראה יותר ספציפית בתקנה 13.

<נעה בן שבת: מתן תעודת שחרור בתנאי שיושלמו דרישות טרם הוצאת המזון מהמחסן.

<נעה בן שבת: 11.

<נעה בן שבת: יבואן רשאי להשלים את דרישות הוראות התאמת הסימון בדרישות לפי תקנה 4(3) והמסמכים לפי תקנות 15 ו-16 - - -[ אנחנו מדברים על דרישות, 15 זה הנושא של שמירה על אריזה ותווית ו-16 זה הנושא של בדיקות מעבדה.

<נעה בן שבת: למזון רגיל שהובא בהליך מקוון, טרם הוצאת המזון מהמחסן הרשום בתעודת רישום היבואן זולת אם נקבע אחרת בתעודה האמורה.

<נעה בן שבת: אין בתקנה זאת כדי לגרוע מחובתו של היבואן לעמוד בדרישות סימון שאינן לפי חיקוק כאמור בתקנה 4(3).

<נעה בן שבת: - זה כל סימון אחר.

<נעה בן שבת: סמכויות מנהל שירות המזון למתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות מסוימות.

<נעה בן שבת: 12.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנה 6(ז), מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו רשאי - לתת תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל שהובא בהליך מקוון, אף שאינו עומד בדרישות לפי תקנה 4(3) לעניין סימון או אריזה, אם ההפרות הן טעויות כתיב או דפוס או בגדר זוטי דברים, אינן נוגעות לתכונות מהותיות של המזון, לזיהויו או לזיהוי יצרן המזון, ואין בהן כדי לסכן את בריאות הציבור או ליצור חשש להטעיה משמעותית של הצרכן, ותיקון ההפרה יטיל על היבואן נטל משמעותי, ורשאי הוא לקבוע תנאים בתעודת השחרור כאמור; לתת תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל שהובא בהליך מקוון שהמזון בו אינו עומד בדרישות לפי תקנות אלה ובכלל זה תקנה 4(3) לעניין סימון, אריזה, שמירת מסמכים או תוצאות בדיקת מעבדה, ובלבד שיקבע תנאים בתעודת השחרור להבטחת קיום הדרישות האמורות בטרם הוצאת המשלוח מהמחסן הרשום בתעודת רישום היבואן;

<נעה בן שבת: אולי אנחנו צריכים להגיד שתעודת רישום היבואן זו התעודה שמעידה על כך שהיבואן נרשם במשרד הבריאות.

<נעה בן שבת: שיהיה ברור מה היא התעודה הזאת.

<נעה בן שבת: סמכויות מפקח בתחנת מעבר בנוגע למזון שנמצא בו פגם שאינו מהותי וניתן לתיקון.

<נעה בן שבת: 13.

<נעה בן שבת: כאן אנחנו מדברים על סמכויות של המפקח בניגוד לתקנה 10 שראינו, שהתייחסה לסמכויות של מנהל שירות המזון.

<נעה בן שבת: לא ניתנה תעודת שחרור למזון מחמת אי עמידה בדרישות לפי תקנות אלה ובכלל זה לפי תקנה 4(3), יחולו הוראות אלה:

<נעה בן שבת: מצא מפקח שהפגם במזון לא מהותי וניתן לתיקון באופן שאינו מסכן את בריאות הציבור או את בטיחות המזון, רשאי הוא, באישור מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, לתת ליבואן הוראות בדבר על הדרך לתקן את הפגם טרם שחרורו; תוקן הפגם בהתאם להוראות כאמור, ידווח על כך היבואן למפקח והמפקח יהיה רשאי לתת תעודת שחרור אם מצא כי לאחר התיקון המזון עומד בתנאים למתן תעודת שחרור; מצא מפקח פגם כאמור בפסקה (1) וסבר כי הפגם ניתן לתיקון באופן כאמור באותה פסקה וניתן בכפוף לתנאים שיקבע לתקן את הפגם במחסן הרשום בתעודת רישום היבואן, רשאי הוא להתנות את מתן תעודת השחרור בתנאים שיקבע, לרבות דרישה להעמדת המזון לבדיקה לאחר התיקון, בטרם הוצאת המשלוח מהמחסן; למעשה אנחנו קוראים פה הוראות שגם קבועות בחוק, אבל אנחנו נמצאים בשלב שלפני תחילת החוק ולכן אנחנו קוראים אותם בתיקונים הנדרשים.

<נעה בן שבת: מצא מפקח שהפגם במזון מהותי או שאינו ניתן לתיקון, רשאי הוא להתיר להחזיר את המשלוח לנמל המוצא או לשולחו ליעד אחר מחוץ לישראל, לפי בחירת היבואן, בהתאם לתנאים שיורה עליהם; אין באמור כדי לגרוע מסמכויות לפי הפקודה להורות על השמדת המזון.

<נעה בן שבת: - שכמובן הן אפשריות, אם אנחנו מדברים על מזון שלא עומד בתנאים.

<נעה בן שבת: שמירת מסמכים בידי יבואן.

<נעה בן שבת: 14.

<נעה בן שבת: יבואן ישמור את המסמכים והפרטים המפורטים להלן לגבי כל משלוח מזון רגיל שיובא בהליך מקוון ושניתנה לגביו תעודת שחרור לתקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון, ובהיעדר סימון של מועד כאמור – שנה ממועד העברת המזון לאחר, כפי שמצוין בתאריך תעודת המשלוח של המזון.

<רוית ארבל: בסעיפים 15 ו-16, אולי במקום 'להלן'?

<רוית ארבל: זה לא אותו סעיף.

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: אני רוצה לזכור להגיד שהתקנות האלה, כל ההוראות שקבועות בהן, החובות שקבועות בהן, לפי הוראת הפקודה כרוכה בהן הוראה פלילית לכן גם נדרש אישור הוועדה, אבל אלה כמובן הוראות של עיצומים כספיים שיחולו רק כשייכנס החוק לתוקף, הן כמובן לא חלות על ההוראות האלה.

<נעה בן שבת: שמירה של אריזה ותווית לעניין מזון ארוז מראש.

<נעה בן שבת: 15.

<נעה בן שבת: יבואן של מזון רגיל ארוז מראש שיובא בהליך מקוון ישמור צילום או סריקה ממוחשבת של אריזת המזון כפי שהוא נמכר מחוץ לישראל, וכן כפי שישווק בישראל בהתאם לדרישות לפי תקנה 4(3).

<נעה בן שבת: לא הייתה התווית חלק מאריזת המזון כאמור בתקנת משנה (א), ישמור היבואן בדרך כאמור בתקנת משנה (א) גם את התווית המקורית של היצרן כפי שסומנה על ידי היצרן, על גבי המזון כפי שנמכר מחוץ לישראל, ואם תווית כאמור לא הייתה בשפה העברית – גם את התווית בעברית כפי שסומנה בידי היבואן על גבי המזון לצורך שיווקו בישראל.

<נעה בן שבת: נקבעה חובה לפי חוק הפיקוח לסמן את אריזת המזון בקוד, ישמור היבואן גם מסמך המפרט את פענוח הקוד.

<נעה בן שבת: זו ההוראה המאוד משמעותית של השינוי המהותי שנעשה בתהליך היבוא.

<נעה בן שבת: בדיקות מעבדה.

<נעה בן שבת: 16.

<נעה בן שבת: יבואן מזון יבדוק לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח מזון המיובא בהליך מקוון כי בוצעה בדיקה המעידה על עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי תקנה 4(3) ולפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי תקנות אלה או לפי נהלי יבוא מזון; יבואן מזון ישמור לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח המזון תוצאות של בדיקה שנערכה כאמור בתקנת משנה (א);

<נעה בן שבת: עד כאן אלה ההוראות הכלליות שהוא צריך לבצע את הבדיקות האלה ולשמור את המסמכים.

<אמיר רשף: זה מה שמאפשר את היבוא המקביל.

<נעה בן שבת: זה מה שמאפשר את היבוא המקביל, אבל בסעיף (ג) הוא מדבר על מצב שבו כן יש קשר עם היבואן.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), יבואן שיש לו קשר עם יצרן המזון, בין באופן ישיר ובין באמצעות ספק שלו יש קשר ישיר עם יצרן המזון, רשאי לבדוק את עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי תקנה 4(3) ולפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי תקנות אלה או לפי נהלי מזון יבוא באמצעות מסמכים לפי פסקאות (1) ו-(2) שלהלן, וישמור מסמכים אלה: יש לו את המסמכים האלה, הוא יכול להסתפק בהם ולראות בהם בדיקה לעמידה של המזון בדרישות.

אלי אלאלוף: אמיר, אני רק מזכיר לך שלא מדברים על יבוא מקביל, על יבואן נוסף, חדש.

אלי אלאלוף: המקביל זה כאילו המקורי הוא ה - - - ואנחנו יודעים שהמקוריים מגיע להם לפעמים איזה המשך, מילה לא נעימה.

אלי אלאלוף: זה לא מקביל.

<נעה בן שבת: אז המסמכים שצריך לשמור מסמך חתום ביד היצרן המעיד על הרכב המזון; לעניין מזון המיוצר בהרכב שונה המיוחד לצורך מכירה בישראל, יכלול המסמך גם אישור של היצרן שהמזון מיוצר במיוחד לצורך יצוא לישראל; מסמך חתום ביד היצרן, שבו מוצהר כי האצוות שבמשלוח עומדות במפרט של המזון שבמשלוח, כפי שקבע היצרן, או תוצאות בדיקה כאמור בתקנת משנה (א) לגבי אחת לפחות מהאצוות שבמשלוח.

<נעה בן שבת: הכוונה היא תוצאות שערך היצרן, נכון?

<נעה בן שבת: התוצאות האלה הן תוצאות שהיצרן ערך.

<אלי גורדון: ביצע.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א), יבואן של מזון רגיל שיובא בהליך מקוון, שהוא תוצרת חקלאית טרייה או מוצר שבתוספת השלישית, שמשווק בתפזורת ואינו מיועד לשיווק קמעונאי, רשאי לשמור בנוגע למזון שבמשלוח מפרט מהמשווק שממנו קיבל את המזון, במקום תוצאות הבדיקה לפי תקנת משנה (א).

<נעה בן שבת: ואלה אותם מוצרים שהם הנושא של הסוכר, פולי קפה, פולי סויה וחיטה.

<נעה בן שבת: בתקנה זו – "בדיקה" – בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון, מעבדה בישראל או מעבדה מחוץ לישראל שהוכרה על מנהל שירות המזון; עם כניסת החוק לתוקף יהיו עוד גופים מאשרים, אבל כרגע זה צריך להיות מוכר על ידי מנהל שירות המזון.

<נעה בן שבת: "מפרט (Specification) – מסמך המתאר את תכונות האיכות והבטיחות של המזון ואת הרכבו, בהתאם לדרישות לפי תקנה 4(3) החלות על המזון בעניינים אלה.

<רז הילמן: ההגדרה של בדיקה, אם אני מבין נכון, מתייחסת לסעיף 16(ג)(2), כי בכל המקומות האחרים בסעיף 16, כשמוזכרת בדיקה היא לאו דווקא בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון על ידי מעבדה מחוץ לישראל שהוכרה על ידי מנהל שירות המזון.

<רז הילמן: מעבדה מחוץ לישראל שהוכרה על ידי מנהל שירות המזון, לא בהכרח היבואן שחותם על ההצהרה ב-16(א) יודע אם היא הוכרה או לא, כי אתם עוד לא הגדרתם בתקנות האלה את כל רשימת המעבדות שכלולות בחוק.

<רז הילמן: אז איך הוא יוכל לדעת את זה?

<רז הילמן: נראה לי שההגדרה הזו צריכה להיות יותר ל-(2).

<רוית ארבל: בחוק זה על ידי אחד הגופים.

<אלי גורדון: קודם כל, רז, אם הבנתי נכון אתה אומר דבר כזה, לכאורה אין את המעגל של מעבדות מוכרות בחו"ל.

<רז הילמן: כן.

<אלי גורדון: לזה יש פה הוראות של מנהל שירות המזון שאנחנו נוכל להוציא אותן תוך כדי שיסביר את אותו הסעיף.

<רז הילמן: הם יפורטו בנהלים?

<אלי גורדון: כן.

<אלי גורדון: בכדי לתת מענה לסוגיה.

<אלי גורדון: דרך אגב, סוגיה נכונה, חשוב, נתקן אותה תוך כדי ברמת הנהלים וגם נפרסם באתר האינטרנט את הדרישות.

אלי אלאלוף: היבואן הזה של המזון, מה יש לו, איזה קשר יש לו עם משרד הכלכלה?

אלי אלאלוף: אין לו קשר?

אלי אלאלוף: היבואנים לא צריכים לקבל אישור של יבואן ממשרד הכלכלה?

<אלי גורדון: לא.

אלי אלאלוף: בנושא המזון?

<אלי גורדון: בנושא מזון משרד הכלכלה מעורב במספר מקטעים, בעיקר בנושא של הפחתת מסים, מכסות וכו'.

<אלי גורדון: בהיבטים כלכליים, אבל לא בהיבטים של בטיחות.

<רז הילמן: עוד הערה.

<רז הילמן: זה נושא שדיברתי עליו עם אלי ובחוק פספסנו את זה, לצערי, והחלופה בסעיפים (א) ו-(ב) - - -

<אלי גורדון: אמרת כמה דברים בו בזמן, מה פספסנו לצערך ומה דיברת עם אלי?

<אלי גורדון: יכול להיות שזה שלושה דברים שונים.

<רז הילמן: אני פספסתי והבנתי את זה רק אחרי שהחוק אושר וכאן בתקנות אפשר אולי לטפל בזה.

<רז הילמן: סעיפים 16(א) ו-(ב) מדברים על בדיקה לכל אצווה במשלוח והידיעה איזה בדיקות צריכים לעשות לא בהכרח היבואן יודע, ומה שאני מציע זה שנכלול פה אפשרות, לא חובה, אבל אפשרות ליבואן שרוצה בזה לפנות למשרד הבריאות ולקבל ממנו הנחיות בדיוק איזה בדיקות הוא צריך לשמור לעצמו ביחס לכל אצווה שמובאת.

<נעה בן שבת: אבל אי אפשר לעשות את זה היום?

<נעה בן שבת: אי אפשר לפנות למשרד הבריאות ולברר מה הבדיקות שנדרשות?

<נעה בן שבת: לעשות שאילתה כזאת?

<אלי גורדון: קודם כל יש חקיקה.

<אלי גורדון: לכל מוצר ומוצר יש תקן שמפרט בדיוק מה צריך ומה לא.

<אלי גורדון: שתיים, הכול מפורסם - - -

<נעה בן שבת: השאלה, אבל, אם נגיד אני לא יודעת מה - - -

<אלי גורדון: וגם אם אני לא יודע משהו, תמיד אפשר לפנות לשירות ה - - - אני כיבואן החדש, אלי גורדון ובניו, אם אני מחר בבוקר הופך להיות יבואן ולא יודע על מה מדובר ומה דרישות החקיקה, יש תמיד מענה ברמה של שירות המזון ליבואנים חדשים, במקביל ליועצי מזון וכו'.

<נעה בן שבת: ושירות המזון נותן את השירות הזה?

<נעה בן שבת: הוא מוכן להגיד לאנשים, אתה מזון כזה, אתה צריך לעמוד בתקנים כאלה וכאלה?

<אלי גורדון: אנחנו בהחלט נותנים שירות כזה, לכל פנייה ופנייה, דרך אגב, לא רק ליבואנים, כל ציבור מצרכן פשוט ועד ליבואן או יצרן שפונה לשירות המזון באמצעות כל ערוצי התקשורת, אנחנו נותנים מענה.

<רז הילמן: אני מציע רק, בשביל הסדר הטוב שיהיה סעיף כזה בתקנה ושבו גם יירשם ששמר יבואן את תוצאות הבדיקה כפי שנמסר לו על ידי משרד הבריאות שנדרש, זה מספק לצורך הוכחת עמידת המוצר בדרישות ה - - -

<אלי גורדון: זאת הסיבה שאני לא הייתי רוצה את הסעיף הזה, לא בטעות ו - - -

אלי אלאלוף: בטוח שלא.

אלי אלאלוף: היית שואל את היושב ראש והייתי אומר לך לא ייתנו לך.

אלי אלאלוף: בצדק.

<רז הילמן: כי מה?

אלי אלאלוף: כי אם יראו את הסחורה ויראו שיש פה צורך בבדיקה נוספת.

<רז הילמן: לא, זה לא מה שביקשתי.

<רז הילמן: אני רק מתכוון שלא אחרי זה יגידו לו, אחרי שאמרו לו 'אתה צריך לבדוק מתכות כבדות ושאריות חומרי הדברה', אחרי שהמזון מגיע לארץ יגידו 'לא, לא, לא, אנחנו שכחנו להגיד לך, אבל צריך גם בדיקה לאיזה משהו אחר שלא חשבנו עליו קודם'.

אלי אלאלוף: נכון, למה לא?

אלי אלאלוף: במקרים מסוימים כן, למה לא?

<רז הילמן: הוא צריך ודאות, הוא צריך לדעת מה צריך לשמור ביחס - - -

<שרון גוטמן: בשביל זה יש חוק.

אלי אלאלוף: אבל אם בסוף היבוא הוא לא בדיוק מה שהצהרת מראש.

<רז הילמן: לא, מדובר על יבוא של המוצר בדיוק, שמשרד הבריאות ידע שאני מביא פסטה ואז הוא אמר לי 'לפסטה אנחנו רוצים שתביא לנו בדיקת מיקרו ביולוגיה', ובדיעבד, אחרי שהמוצר הגיע לארץ פתאום אומרים 'לא, לא, לא, אתה היית צריך לחשוב על זה שצריך גם מתכות כבדות'.

<רז הילמן: אז שזה יהיה ברור, שתהיה ודאות ליבואן, שתהיה לו אפשרות לקבל את הוודאות הזאת.

<רז הילמן: מי שרוצה לקחת על עצמו את האחריות, יש לו את האפשרות ל - - -

אלי אלאלוף: אם הייתי משרד הבריאות לא הייתי מתחייב.

<רז הילמן: אם הם לא מתחייבים אז מי יתחייב?

<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, נכון להיום הגדרנו לא רק פה, שהזכרנו פה שני מסמכי על, חקיקה ראשית פקודה וחוק התקנים, חקיקת מזון מגדירה במפורש מה הם המסמכים שאותם צריך לבדוק בכדי לוודא מה הדרישה אחד לאחד כלפי כל מוצר ומוצר.

אלי אלאלוף: אבל זה אומר שאתה נענה לבקשה של רז, שלא לעשות בדיקות נוספות שלא הזמנת מראש.

<אלי גורדון: לא, להיפך, אני אומר, הוא צריך לוודא שבכל רגע נתון כל מוצר שיבואן או יצרן או משווק ייצר או שיווק אותו בארץ עומד בכל דרישות החקיקה.

<אלי גורדון: היה ויש איזה שהיא הנחיה נוספת וכו', אנחנו נפרסם אותה, לא ליבואן כפרט, יבואן כזה או אחר, אלא לכל היבואנים.

<אלי גורדון: ולזה יש לנו את אותה - - - של שירות המזון.

<רז הילמן: אבל אתה יודע שהדרישות הן מאוד מסובכות ומפורטות בהרבה מאוד מסמכים ולהבין אותם, באמת אני ישבתי איתך בחדר, לא פשוט להבין לאיזה מוצר, איזה בדיקות.

<רז הילמן: אז אם יש יבואן שהוא בסדר, והוא אומר 'בואו, משרד הבריאות, אני רוצה להיות סופר בסדר, בואו תגידו לי איזה בדיקות אני צריך', למה שלא תהיה לו את האפשרות הזאת?

<שרון גוטמן: משום שהאחריות לפי החוק היא על היבואן.

<שרון גוטמן: זאת הסיבה שהוגדרה חקיקת המזון - - -

<רז הילמן: אבל אם משרד הבריאות לא יודע להגיד לו את זה איך אנחנו מצפים שהוא יידע?

<שרון גוטמן: הוא צריך לעמוד בבדיקות שפורסמו, שיש להן - - -

<רז הילמן: את בעצם באה ואומרת 'אני מודה בזה שגם לי קשה להבין מה אני מבקשת'.

<שרון גוטמן: לזה יש חוק, זה שחקיקת המזון - - -

<אלי גורדון: גם לך קשה להציע משהו.

אלי אלאלוף: אל"ף, זו תקנה זמנית לשלושה חודשים, אז תתחילו ל - - -

<רז הילמן: כן.

<רז הילמן: הפרקטיקה היום שאומרים ליבואן איזה בדיקות הוא צריך לעשות.

אלי אלאלוף: אם תריצו את התקנה הזאת, תפעלו בהתאם, אנחנו רואים שיש פה חוסר היגיון, דרישות שלא היו מתוכננות מראש, אז בוא נעשה את הדיון הזה בחוק הסופי, ביישום הסופי, בעוד שלושה חודשים.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

אלי אלאלוף: זה עצה שקיבלתי, גילוי נאות, מהיועצת המשפטית.

<נעה בן שבת: זאת אומרת אנחנו משאירים את זה כרגע כפי שזה, כפי שזה גם בחוק, ואחרי זה בתקנות הקבע אתם תראו אם אתם יכולים להסכים למשהו, איזה שהיא רשימה של הבדיקות, שאילתא, אם צריך או לקבוע נהלים בנושא הזה.

<נעה בן שבת: שמירת מסמכים הנוגעים ליצרן.

<נעה בן שבת: 17.

<נעה בן שבת: יבואן מזון שמסר בהצהרה בדבר יבוא מזון רגיל בהליך מקוון כי יש בידו מסמך מהמסמכים שלהלן, ישמור לפחות אחד מהם: אישור שייצור המזון מפוקח על ידי גורם המוסמך לכך במדינת הייצור, שנתן אותו גורם מוסמך; אישור שמתאפשר סחר חופשי במזון במדינת הייצור (free sale certificate), שנתן גורם המוסמך לתת אישור כאמור באותה מדינה; תעודת בריאות (health certificate) שנתן גורם המוסמך לתת תעודה כאמור במדינת הייצור; אישור כאמור בפסקאות (2) או (3) אף אם כינויו שונה, שנתן גורם מוסמך כאמור באותן פסקאות; אישור להנחת דעתו של מנהל שירות המזון המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים במדינת הייצור.

<נעה בן שבת: שמירת תרגום של מסמכים.

<נעה בן שבת: 18.

<נעה בן שבת: אם מסמך שיבואן נדרש לשמור לפי הוראות תקנות אלה אינו בעברית או באנגלית, ישמור היבואן גם תרגום של המסמך האמור לאחת השפות האמורות.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א) לעניין תווית לפי תקנה 15 שאינה בעברית או באנגלית, ישמור היבואן תרגום נוטריוני, זולת אם יש בידו תרגום לעברית או לאנגלית של התווית מאת היצרן, והצהרה מאת היצרן כי התרגום האמור תואם את תוכן התווית המקורית.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנה זו מפקח רשאי לדרוש תרגום נוטריוני של מסמך אם ראה שהדבר נדרש לשם השלמת ביקורת שערך.

<נעה בן שבת: שמירת רשימת העוסקים במזון שאליהם הועבר המזון ישירות.

<נעה בן שבת: 19.

<נעה בן שבת: יבואן של מזון רגיל בהליך מקוון ישמור את רשימת כל מי שעוסק במזון שאליו העביר את המזון ישירות וכן ישמור עותק של תעודת המשלוח שמסר לעוסק במזון, הכוללת את פרטי העוסק ובכלל זה את שמו המלא, מען עסקו ומספר זיהויו; לא כללה תעודת המשלוח מספר זיהוי, ישמור היבואן את תעודת המשלוח בצירוף מידע המאפשר לקשר מיידית בין המסמך לזהות העוסק.

<נעה בן שבת: שמירת מסמכי משלוח.

<נעה בן שבת: 20.

<נעה בן שבת: יבואן של מזון רגיל בהליך מקוון ישמור את המסמכים שלהלן, לגבי כל משלוח: חשבון מכר; רשמון כמשמעותו בפקודת המכס; שטר מסירה, כמשמעותו בסעיף 18 לפקודת המכס; אישור קבלת הצהרה של מזון רגיל בהליך מקוון; תעודת שחרור.

<נעה בן שבת: שמירת מסמכים נוספים.

<נעה בן שבת: 21.

<נעה בן שבת: מנהל שירות המזון רשאי להורות ליבואן של סוג מזון רגיל מסוים המיובא בהליך מקוון לשמור מסמכים נוספים הנדרשים לשם הוכחת עמידת המזון ואריזתו בדרישות לפי תקנה 4(3).

<נעה בן שבת: התגברות התקנות.

<נעה בן שבת: 22.

<נעה בן שבת: במקרה של סתירה או אי התאמה בין תקנות אלה לבין נהלי יבוא מזון יגברו תקנות אלה.

<נעה בן שבת: החלת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) על מזון רגיל בהליך מקוון.

<נעה בן שבת: 23.

<נעה בן שבת: על מזון רגיל שיובא בהליך מקוון שביום כניסתו לתוקף של חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) שנמצא בדרכי השיווק או במחסן היבואן יחולו הוראות החוק האמור.

<קריאה: אני חושבת שזה צריך להיות - - -

<נעה בן שבת: להיפך, זה מקדים לך את המועד, את כבר מחילה את הוראות החוק האמור - - -

<רז הילמן: זה לא מובן מאליו?

<רז הילמן: למה צריך את הסעיף הזה?

<נעה בן שבת: שרון, אם את רוצה להסביר את הצורך בסעיף הזה, 23.

אלי אלאלוף: שואל רז למה אנחנו צריכים את זה.

<שרון גוטמן: זה דומה לדיון הקודם, מאחר שב-30 בספטמבר מתחיל החוק החדש, עם כל ההוראות שלו, היבואן צריך לדעת בשלב הזה שגם מזון שהוא מייבא לפי הוראת השעה החל מה-30 בספטמבר חלות עליו הוראות החוק החדש.

אלי אלאלוף: קיבלת הבהרה?

<רז הילמן: כן, אבל זה ברור מאליו, לא?

אלי אלאלוף: בסדר, יותר טוב להגיד את זה עוד פעם.

<נעה בן שבת: תוקף.

<נעה בן שבת: 24.

<נעה בן שבת: תוקפן של תקנות אלה מיום כ"ה בסיוון התשע"ו (1 ביולי 2016) עד יום כ"ו באלול התשע"ו (29 בספטמבר 2016), ואולם – תוקפו של אישור קבלת הצהרה בהליך מקוון – 3 חודשים מיום נתינתו, לרבות לעניין הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור למשלוח מכוח האישור האמור.

<שי סומך: אני חושב שזה צריך להיות יום הפרסום.

<נעה בן שבת: מיום הפרסום.

אלי אלאלוף: אפשר יהיה לקבוע שיום הפרסום יהיה ב-4 ביולי?

<נעה בן שבת: זה תלוי עכשיו בנוסח של ההצהרה, משום שהשינויים, ככל שיש שינויים בנוסח של התוספת הראשונה אנחנו צריכים לבדוק מול המערכת הממוחשבת כמה זמן לוקח להטמיע את זה.

אלי אלאלוף: כמה זמן לוקח לבדוק שזה - - -

<אלי גורדון: לא, זה תלוי מה הם השינויים שיהיו, אדוני היושב ראש.

<אלי גורדון: אנחנו נעשה מאמץ להתכנס ללוחות הזמנים האלה.

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על מסכים של מערכת חיה, עובדת, היא צריכה גם לעבוד ולכן אנחנו ננסה, תלוי מה יהיו השינויים כרגע, אבל - - -

אלי אלאלוף: מי מפרסם את זה?

אלי אלאלוף: משרד המשפטים, לא?

<אלי גורדון: כן.

אלי אלאלוף: משרד המשפטים יכול לעמוד בזה שב-4 ביולי נפרסם את זה?

<שי סומך: אני יכול לבדוק.

<שי סומך: לא אני מטפל אישית בנושאים האלה.

אלי אלאלוף: אז אנחנו מבקשים שתעמדו בלוח הזמנים שב-4 ביולי, למרות שלוקחים בחשבון את שישי-שבת ויום ראשון זה כבר ה-3.

<שי סומך: אפשר לכתוב שה-4 ביולי הוא יום הפרסום, לפי המאוחר.

אלי אלאלוף: כן, אבל אנחנו לא רוצים לתת אינסופי, כי אנחנו אוכלים את הימים של השלושה חודשים.

<שי סומך: אני יכול לבדוק את זה, אבל אם תרשמו 4 ביולי והפרסום יהיה ב-5 ביולי זה יהיה ב-5 ביולי, זה לא - - -

אלי אלאלוף: בסדר, אז אנחנו - - -

<נעה בן שבת: לא, אז לכאורה יהיה לו תוקף רטרואקטיבית, שזה לא - - -

<שי סומך: אי אפשר.

<שי סומך: זה לא יעזור.

אלי אלאלוף: אוקיי, אני אבקש שתעשו מאמץ שנעמוד ב-5 ביולי.

<שי סומך: נעשה יום הפרסום ו - - -

<נעה בן שבת: אז אתה מסכים שהם יגידו מיום פרסום התקנות והם יעשו מאמץ לפרסם אותם ב - - -

אלי אלאלוף: לא.

<אמיר רשף: לא, אפשר לעשות 5 ביולי או יום הפרסום, לפי המוקדם, ואז ה-5 יהיה הדד ליין, אבל תנסו להקדים.

<שי סומך: לא, אבל אם זה לא יפורסם זה לא ייכנס לתוקף, שום דבר לא יעזור.

<אמיר רשף: מה היכולות לפרסם?

<אמיר רשף: מי זה?

<אמיר רשף: מחלקת הרשומות?

<שי סומך: כן.

<שרון גוטמן: לא, כרגע יאושר נוסח, ברגע שיאושר נוסח יש שינויים שאין לי עכשיו איך לדבר עם איש המחשוב, הוא צריך לראות מה השינויים, אם השינויים הם כאלה של יום עבודה או של יומיים עבודה.

<שרון גוטמן: זה בדיוק ה - - -

<אמיר רשף: זה הולך למחשוב?

<שרון גוטמן: כן.

<שי סומך: לכן לפי המאוחר.

<שי סומך: זה ייכנס לתוקף רק ביום הפרסום, זה לא יעזור.

<נעה בן שבת: אתה חושב שתהיה בעיה בכל מקרה בהחלה רטרואקטיבית?

<שי סומך: אין לזה משמעות, לפרסום רטרואקטיבי.

אלי אלאלוף: כן, אלי.

<אלי גורדון: יש לי הצעה, אדוני היושב ראש.

<אלי גורדון: אם אפשר לעבור על הנוסח, נראה כמה שינויים ובהתאם לזה נוכל גם לדעת מה יהיה התאריך, 4 לחודש או ה-5 לחודש.

<נעה בן שבת: כן, אנחנו מיד נעבור.

<אלי גורדון: כי אלה המסכים של מערכת חיה ובהתאם לשינויים נדע כמה זמן צריך - - -

אלי אלאלוף: אנחנו צריכים לאשר את הנוסח של הטבלאות?

<נעה בן שבת: אנחנו נעבור עליו ככה ברפרוף, גם בנושא ההתחייבות שמופיע פה במסך 5.

<נעה בן שבת: אבל לפני כן, בתוספת השנייה.

<נעה בן שבת: קראנו את התוספת השלישית, התוספת הראשונה, מיד נעבור עליה, אבל התוספת השנייה, יש בה רשימת צווים לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים בנושא סימון מוצרים, איכות מזון, הסחר במזון, ייצורו והחסנתו, בהובלת לחם, תחליף דבש.

<נעה בן שבת: יש פה גם ייצור גלידה ומכירתה, השאלה אם זה נוגע למזון רגיל.

<אלי גורדון: לא.

<נעה בן שבת: אז אנחנו נמחק את הצו הזה.

<נעה בן שבת: וסימון קוד של מזון ארוז מראש.

<אלי גורדון: כל חומר שהוא מזון רגיל הוא יהיה מזון רגיל, ומה שלא - - -

<נעה בן שבת: הטופס שמופיע פה, של פרטי יבואן.

אלי אלאלוף: יש לכם על השולחן.

<נעה בן שבת: יש מספר זיהוי יבואן, מספר תעודת רישום, ששניהם שדות חובה, אחרי זה יש לנו פרטי יבואן, שוב, מספר זיהוי ותעודת רישום, שם יבואן, כתובת, יישוב ודואר אלקטרוני.

<נעה בן שבת: אחרי זה את שם המזון הרגיל בעברית, שם המזון הרגיל באנגלית, שהם שניהם שדות חובה, ולפי תווית המזון.

<נעה בן שבת: שם מסחרי של המזון הרגיל, גם הוא לפי תווית המזון, אבל זה לא שדה חובה.

<נעה בן שבת: צורות המזון, ברקודים של המזון, יש אפשרות, אבל לא שדות חובה.

<שרון גוטמן: אני רוצה רק לומר, בישיבות מול משרד המשפטים, הייתה דרישה, מאחר שמדובר במערכת מקוונת, שליבואן יהיה איזה שהוא קוד זיהוי.

<שרון גוטמן: בשלב הזה זה לא הוטמע, בשלב הוראת השעה, אבל אני מבינה שבעתיד המערכת הממוחשבת כן תיתן איזה שהוא קוד.

<שרון גוטמן: כרגע הקוד הוא מספר הזיהוי של היבואן ומספר תעודת הרישום שלו ואין פה, בוודאי שלא חתימה אלקטרונית.

<שרון גוטמן: אני אומרת שמשרד המשפטים דרש את הקוד ובשלב של החוק הקוד יצטרך לבוא לידי ביטוי גם הוא.

אלי אלאלוף: מי אמור לתת את הקוד?

<אלי גורדון: המערכת הממוחשבת, אנחנו, שירות המזון.

אלי אלאלוף: של משרד הבריאות?

<אלי גורדון: כן.

<אמיר רשף: אז בהצהרות מה-1 באוקטובר יהיה כבר קוד וההצהרות עכשיו הן בלי קוד.

<אלי גורדון: יכול להיות שטיפה יותר מאוחר, אבל נכון להיום גם מה שכרגע ניתן ברמת המערכת הממוחשבת זה גם נותן מענה חשוב לסוגיית סקיוריטי.

<נעה בן שבת: יש פה 'שייך לקבוצת מוצר ותת קבוצה', איזה סוג מוצרים?

<נעה בן שבת: למשל פסטה?

<נעה בן שבת: מה זה?

<אלי גורדון: כן.

<נעה בן שבת: ייעוד המזון, גם זה שדה חובה.

<נעה בן שבת: האם לייצור מזון על ידי היצרן?

<נעה בן שבת: לשיווק קמעונאי, לשיווק למטבח מוסדי או לאחר, ואם זה אחר אז צריך לפרט איזה סוג של אחר וצריך לפרט.

<נעה בן שבת: סוג אריזת המזון, יחידות ונפח משקל המזון ואני מבינה שבהם אפשר לעשות גם כמה, יש חלופות של ריבוי אפשרויות, והרכב, משקל ונפח.

<נעה בן שבת: יש פה מאפיינים נוספים של המוצר, יש פה 'המזון אינו מזון רגיש' ופה יש גם תיאורים של מזונות שהם מזונות רגישים, שצריך להצהיר לגביהם.

<נעה בן שבת: רוית, את שאלת לגבי זה.

<נעה בן שבת: יש כל מיני מאפיינים שהיצרן יוודא שאם הוא מסמן משהו אז באמת המזון שלו הוא מזון רגיש והוא לא מתאים לטופס הזה.

<נעה בן שבת: שהמזון אינו מסומן באחד הסימונים של ללא גלוטן, ללא תוספת סוכר, דיאט, או דיאטטי, המזון אינו דורש החסנה או הובלה בקירור או בהקפאה, המזון אינו מן החי, חלב, בשר או דגים, לרבות ג'לטין, המוצר אינו שימורים בחומציות נמוכה.

<שרון גוטמן: אלה דוגמאות.

<נעה בן שבת: דוגמאות, זה לא מחייב.

<נעה בן שבת: רשימת המוצרים הרגישים מופיעה פה, אפשר לפתוח אותה פה מצד שמאל.

<נעה בן שבת: שם היצרן, מדינת הייצור, פרטי כתובת אתר הייצור, שזה שדה שכמובן אם הוא לא ממולא אז אפשר לחייב - - - עיר אתר הייצור, האם היצרן הוא ספק ואם לא, אז שם הספק ומדינת הספק.

<נעה בן שבת: ועכשיו יש סעיף שקרוי הצהרות, אבל זה למעשה ההתחייבות.

<נעה בן שבת: נקרא אותה עם כמה שינויים.

<נעה בן שבת: סמן אילו מסמכים יש בידיך, אחד, אישור שייצור המזון מפוקח על ידי הגורם המוסמך לכך במדינת הייצור שנתן אותו גורם, האישור השני זה אישור סחר חופשי במדינת הייצור, השלישי זה תעודת בריאות, הרביעי זה או פסקה (2) או (3) גם אם הכינוי שונה והחמישי אישור כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים במדינת הייצור.

<נעה בן שבת: אז הוא צריך לסמן האם יש בידיו את המסמכים או לא.

<שרון גוטמן: זה שדה חובה, כן או לא.

<נעה בן שבת: זה שדה חובה, האם כן או לא, כשאם אין בידו אף אחד מהמסמכים, אז שוב המזון יעבור בדיקה.

<נעה בן שבת: וכאן יש התחייבות, אני רוצה להקריא, עם כמה שינויים.

<נעה בן שבת: אני החתום מטה, לאחר שמילאתי את כל הפרטים הנדרשים לפי תקנות בריאות הציבור מזון, יבוא מזון רגיל בהליך מקוון (הוראת שעה), התשע"ו-2016 (להלן – התקנות), מתחייב בזה כי: 1.

<נעה בן שבת: הפרטים שמסרתי בהצהרה נכונים והיא חלה לגבי כל המשלוחים העתידיים של המזון הרגיל המסוים שבהצהרה, בכפוף לתקנה 5(א) לתקנות האמורות.

<נעה בן שבת: 2.

<נעה בן שבת: כל משלוח עתידי של המזון נושא ההצהרה יעמוד בדרישת הוראות לפי תקנה 4(3) לתקנות, החלות בישראל על המזון בעת כניסתו לישראל ובכפוף להוראות תקנה 11 לתקנות.

<שרון גוטמן: רצינו להוסיף גם את תקנה 23, כי ידוע לו שב-30 בספטמבר נכנס לתוקפו החוק, אז אפשר להכניס את זה פה.

<רוית ארבל: מה בעצם, אם אפשר להגיד לנו, חוץ מהמלל עצמו, למה לא מאמצים את התוספת השלישית?

<נעה בן שבת: שני הפרטים שקראתי עכשיו הם מתוך התוספת השלישית, חוץ מההפניה לתקנה 23.

<רז הילמן: למה אנחנו לא רואים את הנוסח שאת מקריאה עכשיו?

<נעה בן שבת: אני באמת אראה אותו פה.

<רוית ארבל: אפשר בינתיים כשאת מעלה הערה?

<נעה בן שבת: לא הצלחנו לעשות את זה לפני בגלל הדחיפות של כל ה - - -

<רוית ארבל: לגבי ההצהרות, מה שהוקרא קודם, אני רוצה להעיר.

<רוית ארבל: בסעיף 5, אישור כאמור להנחת דעתו של המנהל, אני כיבואן צריכה לאשר שיש לי איזה שהוא אישור, איך אני יודעת אם זה להנחת דעתו או לא להנחת דעתו?

<רוית ארבל: זה מצריך איזה שהוא אישור ממנו?

<רוית ארבל: כי זה נוגד את כל הרעיון.

<רוית ארבל: אני דואגת שיש לי אישורים ואני מאשרת שיש לי אותם, אני לא יודעת אם זה להנחת דעתו של המנהל או לא, הוא לא אמור להיות מעורב בכלל.

<שרון גוטמן: היום כל הנושא של תנאי ייצור נאותים מוסדר בתקנות, שם יש את הדרישות ש - - - שמדובר ביבוא ותנאי ייצור נאותים וכו' הם לא תנאי הייצור הנאותים שה-GMP המקובל בישראל, גם בתקנות, נדמה לי תוספי תזונה, זה אותו נוסח.

<רז הילמן: זה כנראה לא יהיה רלוונטי.

<רז הילמן: זה מזון רגיל אז הסעיף הזה לא כל כך יהיה רלוונטי.

אלי אלאלוף: אתם תקבלו עוד מעט את הנוסח.

<שרון גוטמן: כרגע אין לנו דרך אחרת, משום שעדיין אין את רשימת הגופים שקבועים בחוק.

<רוית ארבל: זאת אומרת אני לא אהיה חייבת לסמן את זה בכלל, לגבי מזון רגיל שלא נדרש ב - - -

<אלי גורדון: לא מדויק, במידה שיש דרישה כזו.

<שרון גוטמן: אם יש לך כזה מסמך אז את יכולה לסמן את זה.

<שרון גוטמן: את יכולה גם לסמן יותר ממסמך אחד, את לא חייבת בכלל שיהיה אף מסמך, אבל אז את לא נכנסת לסד הזמנים של הרפורמה.

<אלי גורדון: רק נקודה אחת, רוית, להנחת דעתו של המנהל מתייחס רק לתנאי ייצור נאותים, כמו כל גוף אחר, במידה שיש שם - - - לגבי תנאי ייצור נאותים, באתר האינטרנט לא רק התקנות שלנו מפורסמות אלא גם הרשימה של, לצורך הדוגמה, גופים שאנחנו מכירים בהם, כמו דרישות למסמכים.

אלי אלאלוף: מה הכמות של הבקשות לאישור יבוא אתם מקבלים בשבוע?

אלי אלאלוף: בחודש?

<אלי גורדון: בשנה זה סדרי גודל של 48,000 אישורי יבוא.

אלי אלאלוף: 4,000 בחודש.

<רז הילמן: אתה מבין איזה לחץ יהיה ב-30.9?

<אלי גורדון: לא, לא להגזים, חברים.

<אלי גורדון: אישור יבוא, תוקפו לשנה.

<אלי גורדון: עם כניסה של החוק לתוקף אנחנו מדברים על אישור קבלת הצהרה שיהיה לו תוקף - - - מותנה בכך שיש יבוא תחת ההצהרה הזו.

אלי אלאלוף: כל שנה הוא צריך לחדש את בקשת היבוא?

<אלי גורדון: לא.

<אלי גורדון: עכשיו.

<אלי גורדון: עכשיו זה ה - - -

אלי אלאלוף: ואחר כך זה יהיה?

<שרון גוטמן: לכל חיי המוצר.

<אלי גורדון: זה לכל החיים ובתנאי שהוא עשה יבוא, במהלך שנתיים.

<אלי גורדון: היה ולא עשה יבוא אלא זאת אות מתה, אז זה מתבטל.

אלי אלאלוף: זה כבר טוב, לא?

<אלי גורדון: כן.

<רז הילמן: כן, רק יהיה באמת לחץ כי עשרות אלפי בקשות יצטרכו להיות מוגשות ב-30.9.

<שרון גוטמן: אבל מה לגבי הוראת המעבר שאומרת ש - - - אם הוא מחזיק באישור - - -

<רז הילמן: אני לא יודע כמה יילכו לפיילוט הזה.

<רז הילמן: יכול להיות שזה לא עובד.

<שרון גוטמן: אני לא מדברת על הפיילוט, מה-30.9, יש הוראת מעבר - - -

טלי פלוסקוב: זה אמרנו שצריך לעודד אותם ללכת.

טלי פלוסקוב: גם להם זה טוב.

<שרון גוטמן: לפי הוראת המעבר מ-321, יבואן שמחזיק בידו תעודת רישום מזון, היא תקפה כל עוד היא לא פגה, אז הוא יכול להשתמש בה.

<רז הילמן: והוא יכול לא לעבור ב-30.9 למערכת המקוונת?

<רז הילמן: הוא יכול להמשיך אחרי ה-30.9 - - -

<שרון גוטמן: יש הוראת מעבר ספציפית לעניין הזה.

<רז הילמן: לא הכרתי את זה עד עכשיו.

<רז הילמן: לא חייבים ב-30.9?

<רז הילמן: כי זה לא מה שאמרתם עד עכשיו.

<נעה בן שבת: יש הוראת מעבר.

<נעה בן שבת: אני אקריא אותה ב-321(ה).

<שרון גוטמן: לגבי אישורים חדשים.

<אלי גורדון: הסברתי ארוכות לחבר הכנסת אייכלר בתחילה, שסעיף 321(ה), שגם אתה מכיר אותו טוב וגם אני מכיר אותו טוב מאפשר ליבואן שיש לו אישור יבוא בידו לייבא תחת האישור הזה בפרק הזמן שמנהל שירות המזון הכריז עליו כפרק זמן של טרנזקציה, כאילו זמן העברה.

<רוית ארבל: עד פקיעה או עד החלטה?

<אלי גורדון: בדיוק, או פקיעת התוקף או עד ההחלטה?

<רז הילמן: ומה הכוונה שלכם?

<אלי גורדון: והכוונה שלנו לתת זכות קיום לתקופת מעבר בין חצי שנה לשנה.

<רז הילמן: מה-30.9?

<אלי גורדון: אני מבקש, רז, לחדד סוגיה, שייתכן מאוד שזה יהיה חמישה חודשים, ייתכן מאוד שזה יהיה שמונה חודשים, המועד עוד לא סגור מבחינת מספר החודשים, זה יהיה בתקנות או בהוראת שעה שמנהל שירות המזון יחתום עליה.

<אלי גורדון: יחד עם זאת קונספטואלית דבר כזה יש לו זכות קיום.

<אלי גורדון: על זה חשבנו, זה מה שחשוב, ויש על זה גם אישור של משרד המשפטים.

<שרון גוטמן: נכון.

<שרון גוטמן: ואז באותה תקופה, אם הוא לא רוצה להגיש הצהרה, כי יש בידו אישור לפי השיטה הקודמת הוא יוכל לשחרר, אבל לפי השיטה הקודמת.

<רז הילמן: טוב, מצוין.

אלי אלאלוף: אוקיי, הערות להצהרה הזאת?

<רוית ארבל: רק אם אפשר להסביר את ההבדלים בינה לבין החוק.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: אז דבר ראשון, שני הסעיפים הראשונים אמורים להיות דומים לחוק, לתוספת השלישית וגם סעיף 5, שלושתם נמצאים בתוספת השלישית לחוק.

<נעה בן שבת: סעיפים 3 ו-4 אומר שכל משלוח מזון יהיה מסומן בפרטים האלה, א.

<נעה בן שבת: שם היצרן, שם הספק, שם המזון, סימן המזהה את אצוות הייצור.

<רז הילמן: את יכולה לגלול, שנראה?

<נעה בן שבת: יש לך גם מולך.

<רז הילמן: זה הנוסח שמולנו?

<נעה בן שבת: זה כן הנוסח שמולכם.

<נעה בן שבת: פה זה מסומן, פה אתה יכול לראות בצבעים.

<אלי גורדון: הודפס לך.

<נעה בן שבת: ב.

<נעה בן שבת: שפת הסימון תהיה אחת מאלה לפחות, עברית, אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית או איטלקית, וסעיף 4, המוצרים שייבא יאוחסנו במחסן התואם את המזון לפי אישור משרד הבריאות ואחסונם ושיווקם יהיו באופן שבטיחותם ואיכותם יישמרו.

<נעה בן שבת: והוספנו גם פסקה (4), אני מתחייב לפעול בהתאם לנהלים, להנחיות ולדרישות של שירות המזון המתפרסמות מעת לעת, לרבות דרישות הכלולות בנוהל החזרה יזומה.

<נעה בן שבת: בסוף הוא מאשר את פרטי ההצהרה לרבות התחייבות כפי שמילאתי בטופס זה.

<נעה בן שבת: זה גם היה בטופס הכללי.

<נעה בן שבת: אם אפשר, אם תוכלו להסביר מדוע נוספו פסקאות (3), (4) ו-(6).

אלי אלאלוף: השפות, מי קבע אותן?

<אלי גורדון: תקן ישראלי 1145.

אלי אלאלוף: אבל אל"ף, יש שפה רשמית במדינה שזה גם ערבית.

אלי אלאלוף: זה אחת.

אלי אלאלוף: שתיים, ליבואנים שהם רוצים גם לשווק יש היום שוק דובר רוסית, של מיליון אזרחים, למה לוותר על השפה הזו?

אלי אלאלוף: אני חושב שחייבים להוסיף את שתי השפות האלה.

<שרון גוטמן: המטרה פה הייתה שבעצם יבואן, כשהוא מייבא מזון מחוץ לארץ, הוא לא יקבל איזה שהיא קופסה שחורה שלא כתוב עליה כלום.

אלי אלאלוף: לא, אני לא אמרתי, אני חושב שזה נכון, אבל היום יש - - -

<אלי גורדון: הערה נכונה.

אלי אלאלוף: אצלנו יש יותר דוברי רוסית מאשר צרפתית.

טלי פלוסקוב: נכון.

טלי פלוסקוב: מרוסיה הרבה סחורה מגיעה.

<רוית ארבל: יש לזה התייחסות בחוק.

<רז הילמן: למה להגביל לו בשפות?

<רז הילמן: גם ככה חייבים לפני השיווק לסמן את ה - - -

אלי אלאלוף: דנו בזה בחוק המזון.

<רז הילמן: לא, זה לא קיים בחוק - - -

<אלי גורדון: כמה נקודות, אדוני היושב ראש.

<אלי גורדון: אחת, אנחנו כן רוצים שמזון שהוא ארוז יגיע מסומן.

<אלי גורדון: זה קודם כל.

<אלי גורדון: בחלק מהמקרים אנחנו אפשרנו שיהיה תרגום נוטריוני במידת הצורך.

<אלי גורדון: דנו על זה ארוכות פה בחדר הזה.

<אלי גורדון: יחד עם זה מה שידוע לנו, ואני מקבל, דרך אגב, את ההתאמה למציאות של מדינת ישראל ואפשר להוסיף את השפה הרוסית והערבית.

<רז הילמן: יש עוד הרבה שפות.

<אלי גורדון: אבל השפות האלה בתקן ישראלי 1145 מאפשרות יבוא של מזון שהוא מזון ארוז אמנם, אבל הוא חומר גלם לתעשייה, מכיוון שההיגיון נלקח מעולם התוכן של סחר בינלאומי בתחום.

<אלי גורדון: בשפות האלה - - -

אלי אלאלוף: אני לא יודע - - -

<אלי גורדון: לנו אין בעיה.

<אלי גורדון: השורה התחתונה, כמו שאמרת, לנו אין בעיה להוסיף עוד שתי שפות שתהיינה.

אלי אלאלוף: כי זה אופציה.

<אלי גורדון: זה אופציה וזה לפחות.

טלי פלוסקוב: זה אחד מ-.

<אלי גורדון: צריך לשים לב ש - - -

<נעה בן שבת: אבל במילא הסימון, כשהוא משוחרר, הוא חייב להיות מסומן בעברית, נכון?

<אלי גורדון: לא, כשהוא משוחרר הוא לא חייב להיות מסומן בעברית.

<אלי גורדון: כשהוא משווק הוא חייב להיות מסומן בעברית.

<שרון גוטמן: כאן מדברים על השלב שהוא באונייה.

<אלי גורדון: כן.

<אלי גורדון: מה שחשוב לנו, שלא תגענה למדינת ישראל - - -

אלי אלאלוף: אם אין התנגדות הייתי מבקש להוסיף את שתי השפות, ערבית ורוסית.

<אלי גורדון: אין בעיה.

<רוית ארבל: ההוראות האלה יהיו אחר כך בתקנות?

<רז הילמן: זה התוספת.

<נעה בן שבת: זו התוספת הראשונה אבל רק לתקנות הביניים.

<נעה בן שבת: כרגע אנחנו מדברים רק על התקנות בהוראת השעה.

<רוית ארבל: לא, אני שואלת איפה זה ימצא את ביטויו אחר כך כשהחוק ייכנס לתוקף, שזה מה - - -

<אלי גורדון: זאת הכוונה שלנו, אבל אחד היתרונות של התקנות האלה כרגע, תקנות הוראת שעה, זה כדי להתחיל ללמוד מכוונות, האם הן תורמות יותר, תורמות פחות, מקשות, עוזרות.

<אלי גורדון: לכן כרגע, נכון לרגע זה יש לנו כוונה להעתיק את הסעיף גם לתקנות יבוא מזון רגיל הקבועות, שאוטוטו תקבלו אותן להערות.

<אלי גורדון: אבל אחר כך נראה, המציאות תלמד אותנו.

<רז הילמן: אני חושש מאוד מהסיטואציה שיש לנו רשימה סגורה.

<רז הילמן: זה לא טוב, אני מציע שלפחות אם רוצים לעשות את הרשימה הזאת אז שתהיה לזה חלופה, שאם זו שפה שהיא לא אחת מהשפות האלה, שאפשר לקבל אישור ממשרד הבריאות שהסימון אחרי זה בשפות הנדרשות יהיה במחסן היבואן.

<רז הילמן: כי יכול להיות שסחורה תגיע מתאילנד בלי אף אחת מהשפות האלה וממילא מותר את הסימון בעברית לעשות במחסן היבואן.

<רז הילמן: אז מה, בגלל זה אי אפשר יהיה להכניס את זה לארץ?

<רז הילמן: זה לא הגיוני.

<אלי גורדון: אני רוצה להזכיר לכולנו, סחר בין מדינות מתבצע ומחייב העברת מזון מנקודה לנקודה בסימון שהוא אחת השפות הבינלאומיות.

<אלי גורדון: רוב הסחורה שמגיעה, ממה שידוע לי לפחות, מגיעה בעיקר באנגלית, ישנם מקרים שסחורה מגיעה בסימון שהוא לא באנגלית, או בכמה שפות בו בזמן.

<אלי גורדון: אבל אנגלית תמיד קיימת.

<רז הילמן: אני מציע שיהיה סעיף שמטפל במקרים חריגים שאתה אולי לא מודע להם היום ואולי נגלה שיש אותם אחרי שייכנס לתוקף.

<רז הילמן: אז שתהיה לכם סמכות ל - - -

אלי אלאלוף: לאחת השפות אני מודע, זה אמהרית.

אלי אלאלוף: שהעולים שלנו מייבאים מאתיופיה.

אלי אלאלוף: אני חושב שצריך לאפשר את זה.

<נעה בן שבת: כיוון שיש לנו הוראות של שמירת מסמכים, כולל התרגום הנוטריוני, אז אפשר להכניס התייחסות לדבר הזה פה בהתחייבות.

<נעה בן שבת: אם מדובר בשפה אחרת אז מתקיימות הוראות אותה תקנה שמדברת על התרגום?

<רות שימברג: הסעיף הזה הוכנס בעצם כי קיימת בעייתיות.

<רות שימברג: כשמשלוח מגיע, משלוח לתעשייה מגיע לתחנת הסגר ולא ניתן לזהות אותו, לא מופיע שם היצרן, שם המוצר, שאפשר לקרוא אותו.

<רות שימברג: נגיד מגיע משלוח ביפנית ואנחנו לא יכולים לזהות מה נמצא בפנים, האם זה תואם למסמכים, האם זה לא תואם למסמכים, נגיד תבלין מסוים, ובעצם זה בא להעברה, שפות מסוימות שאיכשהו אפשר לקרוא אותן ולזהות את המוצרים.

<רות שימברג: מוצר שמגיע לתעשייה, לא ניתן לקחת אותו לתרגום נוטריוני, 1,000 קילו, או 500 קילו, 200 קילו, או להביא נוטריון לשטח הבדיקות.

<רות שימברג: זו הסיבה שהסעיף הזה מופיע פה.

<שרון גוטמן: מדובר רק על ארבעה פרטי סימון, לא כל סימון המזון, אלא רק שם היצרן, שם הספק, שם המזון וסימן שמזהה את האצווה, שזה בדרך כלל איזה שהוא קוד.

<אמיר רשף: זה בעיקר מזון לתעשייה?

<רות שימברג: זה בעיקר מתייחס למזון לתעשייה.

אלי אלאלוף: אני רוצה לסכם את הנקודה הזו.

אלי אלאלוף: חוץ מהתוספת של שתי השפות שביקשתי אני חושב שהשאר - - -

<נעה בן שבת: שהיא תישאר רשימה סגורה בשלב הזה?

אלי אלאלוף: כן.

<אלי גורדון: מקסימום בתקנות קבע כבר נגיע עם - - -

אלי אלאלוף: נדע אם לתרגם את שפתם.

אלי אלאלוף: נכון שיש יותר סינים, אבל לא בארץ.

<נעה בן שבת: מחסן התואם את המזון לפי אישור משרד הבריאות.

<נעה בן שבת: יש אישורים הניתנים למחסנים.

<אלי גורדון: מחסן למעשה מיועד לתת תחנת ביניים בין המקטע של היבוא למקטע של השיווק.

<אלי גורדון: זה המקום שבו אותו מזון מאוחסן לאורך תקופה ארוכה עד למחצית פלוס של חיי מדף, לכן חשוב שהמחסן יעמוד בכל תנאי התברואה ותנאי הסניטציה המינימליים.

<אלי גורדון: בהתאם לכך בשלב של תעודת רישום יבואן ניתן אישור לאחסן מזון כזה או אחר בהתאם למהותו באותו מחסן.

אלי אלאלוף: והמחסן הוא בבעלות של היבואן?

<אלי גורדון: הוא יכול להיות או בבעלות או יצרנו את הגמישות לאורך כל החוק שישנה אפשרות להתקשר עם מוכרי שירותי אחסון.

<נעה בן שבת: תקנה 6 זו הצהרה שהיא הצהרה כללית כי היא נובעת ממצב שאנחנו עדיין לא בתוך החוק, נכון?

<שרון גוטמן: כן.

<שרון גוטמן: אני מציעה אולי לתקן אותה קצת.

<שרון גוטמן: 'אני מתחייב לפעול בהתאם לנהלים המתפרסמים באתר האינטרנט וכן לדרישות שירות המזון ובכלל זה דרישות התלויות בנוהל החזרה יזומה'.

<שרון גוטמן: מאחר שדרישה היא לאו דווקא מתפרסמת, לפעמים היא מוכוונת לעברן כמו ריקול.

אלי אלאלוף: ראיתי אתכם יוצאים לעשות בירורים.

<אלי גורדון: אני יצאתי.

<אלי גורדון: בקשה שלנו, אדוני היושב ראש.

<אלי גורדון: אחת, אנחנו מבקשים לחזור לאופציה שבה לא תהיה חתימה וחותמת אלא אישור.

<נעה בן שבת: כן, החתימה וחותמת זה עניין טכני.

<אלי גורדון: זה דבר אחד.

<אלי גורדון: ומבחינת אנשי המחשוב, יום ראשון כולו יוקדש לכל השינויים יהיו אשר יהיו.

<אלי גורדון: נשתדל להתכנס לסוף יום עבודה, שניים שלושה, להעביר את הנוסח של ההצהרה, סופי, שמתאים למציאות בפועל.

<שרון גוטמן: זאת אומרת 4 ביולי, יום שני, זה היום?

<אלי גורדון: מבחינתנו אנחנו יכולים.

אלי אלאלוף: מה אומר משרד המשפטים, שי?

<נעה בן שבת: אבל משרד המשפטים צריך עוד להיערך לפרסום.

<שי סומך: נכון.

<שי סומך: מתי המסמך יעבור אלינו?

<אלי גורדון: ביום ראשון, סוף היום.

<שי סומך: התקנות?

<אלי גורדון: לא התקנות, אני מדבר על המגבלה האמיתית שזה עדכון מסכים של המערכת הממוחשבת.

<שרון גוטמן: יש אפשרות טכנית להעביר את התוספת היום ואת המסכים רק ואז ואנחנו כבר נוכל לפחות להיערך עם משרד המשפטים ביום ראשון כשבאמת זה יתחיל - - - אפשר להפריד, את התיקון בדף הם יכולים לעשות יותר מהר, התיקון במערכת הממוחשבת הוא זה שייקח יותר זמן.

<אלי גורדון: בואי נשקף, מה שאת מציעה כרגע, שתהיה גרפיקה מצד אחד ועד אז יהיה פיתוח?

<שרון גוטמן: כן.

אלי אלאלוף: שי, מה אתה אומר?

אלי אלאלוף: ברגע שאתה מקבל את המסמך, כמה זמן זה לוקח לך?

<שי סומך: אם המסמך תקין ולא כל המסמכים שמגיעים הם תקינים.

אלי אלאלוף: לא, אנחנו רק תקינים.

<שי סומך: לא, מבחינת התבניות, יש תבניות ש - - - במיוחד בטבלאות ותוספות, לפעמים יש עם זה בעיות.

<שי סומך: אם זה תקין הם יעשו כל מאמץ, אם הם יקבלו את זה עד 12 הם יכולים לפרסם את זה יום למחרת.

<שי סומך: הם יעשו כל מאמץ לפרסם את זה ביום למחרת.

<שי סומך: אם זה לא תקין, אני מניח שזה לפחות - - -

אלי אלאלוף: אני לוקח סיכונים, אנחנו נעשה את זה פרסום או ב-5 ביולי או כל מה שמתאפשר מוקדם יותר.

<שי סומך: 5 ביולי, אני מאמין שזה ריאלי.

אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נצביע על התקנה.

<שי סומך: זה תלוי גם בהעברת החומר למשרד המשפטים.

<שי סומך: בכל מקרה, צריך להבהיר, התקנות לא יוכלו להיכנס לתוקף לפני הפרסום.

<נעה בן שבת: אז אתה רוצה שיהיה כתוב יום הפרסום ואז זו תהיה התחייבות של משרד הבריאות לעמוד ב - - -

אלי אלאלוף: לא, 5 בחודש או יום הפרסום.

<נעה בן שבת: לא, אבל זה לפי המאוחר.

<שי סומך: כן, לפי המאוחר.

אלי אלאלוף: אוקיי, בסדר?

אלי אלאלוף: לפי זה מותר לנו להצביע על התקנות?

<נעה בן שבת: בוודאי, אבל אני רק תוהה אם זה כך, אם זה לפי המאוחר, אז אם יש טעם ב-5 ביולי.

<נעה בן שבת: ככה יכול להיות שאנחנו כבר פרסמנו קודם?

אלי אלאלוף: אם פרסמנו אז יותר טוב, המוקדם ביותר.

<שי סומך: המוקדם זה לא - - -

אלי אלאלוף: המוקדם ביותר, ה-5 או המוקדם ביותר.

<נעה בן שבת: לא, שי אומר שאי אפשר, בגלל ההשלכות הפליליות של התקנות האלה.

<נעה בן שבת: אם אנחנו נעשה פרסום רטרואקטיבי אז אנחנו בעצם נחיל הוראה פלילית, תהיה השלכה פלילית לפעולה שהיא בניגוד.

<נעה בן שבת: אבל אם המערכת שלכם לא יכולה לשרת את אישור קבלת הצהרה, אז מה החששות?

<אלי גורדון: עדכון חם, מה שנקרא, מהשטח.

<אלי גורדון: אנשי המחשוב, אם אנחנו מעבירים תוך שעה אליהם את הנוסח כבר סופי ישתדלו לעשות את הכול בכדי שעוד היום לסיים, ואם לא, ביום ראשון ממש מוקדם בבוקר, זה אומר שאפשר יהיה להתקדם.

<שי סומך: נעשה אולי 4 ביולי, או יום הפרסום לפי המאוחר.

<שי סומך: זה המדפיס הממשלתי.

<שי סומך: הם אמרו שאם הכול תקין הם יכולים מהיום למחר, אבל אני לא יודע אם הקובץ תקין, אני ממש לא מבין בתבניות שלהם.

<שי סומך: לפני יום הפרסום, כל עוד זה לא מפורסם מה שתעשו לא יקרה כלום, זה חייב להיות מפורסם כדי שזה ייכנס לתוקף.

<שי סומך: תרשמו מה שאתם רוצים, כל עוד זה לא יום פרסום - - -

<נעה בן שבת: אני רוצה להציע שלא נגיד 5 ביולי ותצטרכו להתאים את זה, גם אם זה ידרוש אחרי זה הכנה של פרטי הטופס, שיהיה מסומן פרט והכוכבית שלו.

<נעה בן שבת: הרי בסך הכול המלל, אותו מלל שקראנו הוא המלל שצריך להופיע בתקנות, כל הגרפיקה והתפאורה לא מעניינת.

<נעה בן שבת: אז אני חושבת שזה יכול להיות - - -

<שי סומך: אני מאמין שעד ה-5 ביולי, אם הם יעמדו בלוחות הזמנים האלה זה באמת יהיה בסדר.

<אלי גורדון: אנחנו צריכים להעביר - - -

אלי אלאלוף: אני משאיר את ה-5 ביולי, ברשותכם, ובלי המוקדם או המאוחר ביותר.

אלי אלאלוף: אבל אנחנו היום מאשרים את התקנות והפרוצדורה הטכנית דורשת היערכות עד ה-5, אנחנו שמחים.

אלי אלאלוף: מי בעד התקנות כפי שהוצגו?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: אין נמנעים.

אלי אלאלוף: התקנות אושרו.

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: אני רוצה להודות.

אלי אלאלוף: אני שמח לראות אתכם חוזרים לפגישה הבאה בגיל 40 של רז.

אלי אלאלוף: זה לא משתנה.

אלי אלאלוף: זה לא קשור לשום פרסום, נכון?

<רז הילמן: לא קשור.

אלי אלאלוף: אז אנחנו נגיע לזה.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה, יש לי הרגשה שבאמת אתם יחסים התקדמתם, אנחנו רצינו לקיים דיון מסודר, אני רוצה לנצל יותר נוכחות, שתהיה יותר נוכחות, כדי שתיתנו לנו דיווח על זה.

אלי אלאלוף: ברשותכם, נעשה את זה, חוזרים מהפגרה בנובמבר.

<אלי גורדון: כרגע הכנתי ראשי פרקים של הדיווח, רק בשביל הפרוטוקול, להשלים את מה שעדכנתי.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<נעה בן שבת: והדיווח נעשה בהנחה שב-30 בספטמבר צריך כבר להתחיל להפעיל את כל המערכות וצריך להביא את כל המערכות של התקנות ולהתקין אותן, כל מה שנדרש.

<נעה בן שבת: לפני אותו מועד.

<שרון גוטמן: יש לנו רק דיווח אחד קטן, יש לנו אישור של ועדת אגרות לתיקון של התוספת העשירית לקראת ה-30.9 ואנחנו נבקש דיון בוועדה.

אלי אלאלוף: מתי תהיו מוכנים?

<שרון גוטמן: אנחנו כבר מוכנים, פשוט בגלל כל הוראת השעה והלחץ, התכוונו לעשות את זה עכשיו.

<שרון גוטמן: יש לנו כבר את כל האישורים הדרושים.

אלי אלאלוף: אתם רוצים עכשיו?

<נעה בן שבת: לא, הם לא הביאו את זה.

אלי אלאלוף: אז מתי תהיו מוכנים לעשות את זה?

<שרון גוטמן: אפשר מבחינתנו תוך עשרה ימים.

אלי אלאלוף: אז יש לי הצעה, באמת כולנו בלחץ במערכת, הדבר הגדול יוצא, בואו נקבע דיון, כולל את זה, ודיווח בעוד עשרה ימים.

<אלי גורדון: מקובל, בסדר גמור.

<אלי גורדון: תודה רבה.

אלי אלאלוף: בבקשה, הערה.

<אבשלום דולב: אני הגעתי לישיבה של הוועדה בעיקר בגלל הסעיף השני, כי אנחנו כבר מפעילים את החוק, הראשונים שמפעילים את החוק, ארבעה חודשים.

<אבשלום דולב: יש לנו קשיים שהיינו רוצים להציג אותם בפני הוועדה, שלדעתנו חלקם גם קשורים בתיקוני חקיקה דחופים והעניין במערכת שלנו מאוד מקשה על תפקוד המערכת.

אלי אלאלוף: אנחנו אמרנו שתוך עשרה ימים.

<אבשלום דולב: היות שזה לנו מאוד לוחץ אודה לכבודו שיהיה מוקדם ככל שניתן.

אלי אלאלוף: בסדר, תוך עשרה ימים.

אלי אלאלוף: אנחנו נקיים את זה לא בשבוע הקרוב, אלא שבוע לאחר מכן.

אלי אלאלוף: עוד הערות, חברים?

<אבי שפירא: גם אנחנו הגענו בגלל החלק השני של העניין וגם אנחנו החל מה-1.3 - - -

אלי אלאלוף: חברים, פשוט לא הייתי רוצה לשמוע לבד מה שתגידו.

<אבי שפירא: לא, ברור, מה-1.3 אנחנו בעצם מבצעים את הנחיות החוק, מצד אחד הרבה מאוד דברים נעשים כדי לקדם את העניין ויש קשיים שאנחנו - - -

אלי אלאלוף: כמה זמן נדרש לדיון?

אלי אלאלוף: שעה וחצי?

אלי אלאלוף: זה יהיה בסדר?

<אלי גורדון: כן.

<אלי גורדון: אם יורשה לי, לפי הדיווחים אתה מבין שאנחנו נצמדים ללוחות זמנים שהוגדרו בחוק ופיילוט למפעל שיש לו פטור מפיקוח וטרינרי אכן מיושם.

<אלי גורדון: זה כבר למעשה לא פיילוט ועמלנו לא מעט כולנו בשיתוף פעולה של כל הארגונים וגופים כדי להגיע לשם והקשיים שאבשלום מדבר עליהם, אנחנו דנים עליהם ברמה שבועית בוועדת הטמעה ויישום שרצה.

<אלי גורדון: אז נכון ש - - -

אלי אלאלוף: אם תמצאו לנכון גם, ברשותך, אלי, לכתוב את הדברים שאתם אומרים אז הם יהפכו לתשובות ביום - - -

<אלי גורדון: אנחנו מכירים את הבעיות, אנחנו מכירים כל בעיה ובעיה ואפילו מנסים לתת פתרון.

אלי אלאלוף: אנחנו מתחייבים שבעוד עשרה ימים.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה, תודה שוב לכולם.