הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 47, 2016-05-23 12:30

אלי כהן: צהריים טובים לכולם.

אלי כהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא: הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים חוץ-מוסדיים), התשע"ו-2015.

אלי כהן: אני שמח לראות את כולם.

אלי כהן: אני מזכיר לכם שבפעם האחרונה סיימנו את סעיף 91.

אלי כהן: אנחנו ממשיכים עם 92.

אלי כהן: אנחנו נמשיך בהקראות, נמשיך בהתייחסויות.

אלי כהן: ברוך, אתה מוביל את ההקראה.

אלי כהן: נשמע את ההערות של האנשים, ונתקדם.

אלי כהן: ברוך, בבקשה.

<ברוך לוברט: שלום, צהריים טובים.

<ברוך לוברט: אני אתחיל בפרק י"ג, בפרק העונשין.

<ברוך לוברט: אני אקרא את סעיף 92 ו-93, ואחרי זה אני אסביר.

<ברוך לוברט: אני קורא מהנוסח המתוקן, כמובן.

<ברוך לוברט: "עונשין – 92.

<ברוך לוברט: (א) אלה דינם מאסר שנה וחצי או קנס בשיעור פי שלושה מהקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד - כפל הקנס האמור: (1) מי שעסק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי בלא רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לפי העניין, בניגוד להוראות סעיף 12(א); (2) נותן שירותים פיננסיים שעסק במתן שירות פיננסי בהיקף פעילות נרחב בלא רישיון מורחב, בניגוד להוראות סעיף 12(ב); (3) מי ששלט בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד או מי שהוא בעל עניין בנותן שירותים כאמור, בלא היתר מאת המפקח, בניגוד להוראות סעיף 26 ; (4) מי שהעביר אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר ואין בידו היתר, בניגוד להוראות סעיף 27".

<ברוך לוברט: "(ב) אלה דינם מאסר שנה או קנס בשיעור פי שניים מהקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד - כפל הקנס האמור: (1) נותן שירותים פיננסיים שעשה דבר העלול להטעות לקוח בעניין מהותי בעסקה, בניגוד להוראות סעיף 41.

<ברוך לוברט: (2) בעל רישיון למתן אשראי שהתקשר בעסקה עם קטין בניגוד להוראות סעיף 44(א); (3) מי שכיהן כנושא משרה או כעובד אחר בנותן שירותים פיננסיים אף שהותלתה או הוגבלה סמכותו של נושא המשרה או העובד כאמור, לפי הוראות סעיף 53, או כיהן כנושא משרה בנותן שירותים פיננסיים אף שהושעה או הועבר מתפקידו לפי הוראות אותו סעיף".

<ברוך לוברט: "(ג) אלה דינם מאסר שישה חודשים או הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, ואם הוא תאגיד - כפל הקנס האמור: (1) נותן שירותים פיננסיים שעשה דבר העלול לפגוע ביכולתו של לקוח לקבל החלטה אם להתקשר בעסקה עמו, באופן שיש בו שלילה של חופש ההתקשרות של הלקוח או פגיעה מהותית בחופש ההתקשרות שלו, בניגוד להוראות סעיף 42 ; (2) נותן שירותים פיננסיים שלא גילה ללקוח פרט מהותי בניגוד להוראות שנקבעו לפי סעיף 45(א), או פעל בניגוד להוראות שקבע השר לפי הוראות סעיף 45(ב)".

<ברוך לוברט: "אחריות נושא משרה בתאגיד – 93.

<ברוך לוברט: (א) נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי סעיף 92 בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו - מחצית הקנס הקבוע ליחיד בשל אותה עבירה.

<ברוך לוברט: (ב) נעברה עבירה לפי סעיף 92 בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו האמורה בסעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח שעשה כל שניתן כדי למנוע את העבירה.

<ברוך לוברט: (ג) בסעיף זה, ״נושא משרה״ -מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, או בעל תפקיד אחר האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה, ולעניין עבירה לפי סעיף 92(א)(1) עד (3) - גם דירקטור".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: מה שאני קראתי, שני סעיפים בפרק י"ג, פרק העונשין, שהמטרה שלו להגביר את ההגנה על הלקוחות ולהעניק סמכויות אכיפה לרשויות האכיפה.

<ברוך לוברט: לכן ההצעה היא לקבוע שהוראות שונות בחוק המוצע יהוו עבירה פלילית.

<ברוך לוברט: כמובן שהתכלית של אותן עבירות היא למנוע את דריסת הרגל מאותם גורמים עבריינים או בלתי מורשים.

<ברוך לוברט: זה סעיף 92.

<ברוך לוברט: סעיף 93 הוא סעיף שמטיל על נושאי משרה בתאגיד חובה לפקח ולעשות כל שניתן כדי שבתאגיד שהוא נושא משרה בו לא ייעשו עבירות שעליהן הרחבנו בסעיף 92.

<ברוך לוברט: כמובן, חובת הפיקוח היא לתמרץ את נושאי המשרה לפעול למניעת העבירות בתאגיד.

<ברוך לוברט: השינויים שמסומנים אצלכם בנוסח הם בעקבות הערות של הייעוץ המשפטי של הוועדה.

<ברוך לוברט: אנחנו הרחבנו את העבירות הפליליות ויצרנו איזשהו מדרג שהוא יותר נכון, יותר מדויק, וזה הנוסח שהקראתי.

חיים ילין: שאלה, סעיף (2) בעל רישיון למתן אשראי שהתקשר בעסקה עם קטין – מה ההגדרה של קטין?

יגאל גואטה: ההגדרה שכתובה בחוק.

חיים ילין: בפרקים קודמים היה לנו מגיל 14, גיל 16.

<ברוך לוברט: נכון.

<ברוך לוברט: הסעיף לא קובע נורמה חדשה, אלא הוא מפנה לסעיף בחוק הראשי.

<ברוך לוברט: מה שקבענו שם חל גם פה.

חיים ילין: צריכה להיות הלימה גם עם מי שיכול לקבל אשראי.

<ברוך לוברט: ודאי.

חיים ילין: כי זה בהערות שלנו בסעיפים הקודמים.

אלי כהן: היא עשתה כבר תיקון לזה, נכון ורד?

<ורד קירו זילברמן: תיקנו את זה.

<לילך וגנר: לילך וגנר, משרד המשפטים.

<לילך וגנר: הסעיף עצמו, כמו שהסביר ברוך, הוא סעיף שמתלבש על הסעיף הנורמטיבי.

<לילך וגנר: הוא לא יוצר עבירה אם מישהו לא עבר על הסעיף הנורמטיבי שהקראתם אותו קודם.

<לילך וגנר: לכן התוכן של האיסור מוצג בסעיף 24, שאליו הוא מפנה.

<לילך וגנר: זה לא יוצר משהו רחב יותר ממה שממילא, הוא רק קובע שמי שמפר איסור לפי סעיף מסוים דינו כך וכך.

חיים ילין: מה תיקנו שם?

חיים ילין: למה תיקנו?

<ורד קירו זילברמן: תיקנו שבעל רישיון למתן אשראי לא יתקשר בעסקה עם קטין בין בעצמו ובין באמצעות הורהו או אפוטרופוס, או עם אדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת, - - -

חיים ילין: זו אותה הגדרה שחייבת להיות פה.

<ורד קירו זילברמן: לא, מה שהסבירה נציגת משרד המשפטים שאנחנו לא קובעים בעבירה הפלילית נורמה.

<ורד קירו זילברמן: הנורמה קבועה כאן בסעיף לפי התיקון שאתם הצעתם ואנחנו קיבלנו בנוסח, והדבר - - -

חיים ילין: בסדר גמור, זו הכוונה.

חיים ילין: יש הלימה.

<ורד קירו זילברמן: יש הלימה מוחלטת.

<אמיר ונג: אדוני היושב-ראש, עורך דין אמיר ונג.

<אמיר ונג: אני רוצה להעיר לתשומת לבכם את ההשוואה העובדתית בין סנקציות פליליות כאן לבין המקבילות בחוק הבנקאות (שירות ללקוח).

<אמיר ונג: הפרת סעיף 41 אצלנו, הטעייה, העונש – מאסר שנה.

<אמיר ונג: המקביל בחוק הבנקאות הוא בסעיף 3, איסור הטעייה, והעונש – קנס בלבד.

<אמיר ונג: סעיף 42 אצלנו הוא השפעה בלתי הוגנת.

<אמיר ונג: כאן העונש – מאסר חצי שנה.

<אמיר ונג: בבנקאות זה סעיף 4, העונש הוא קנס בלבד.

<אמיר ונג: סעיף 45 אצלנו, הפרת הוראות של גילוי נאות.

<אמיר ונג: אצלנו – עונש מאסר חצי שנה.

<אמיר ונג: הפרת סעיף 5 המקביל בחוק הבנקאות (שירות ללקוח) – אין בכלל סנקציה פלילית.

<אמיר ונג: נאמר כאן בעבר שזאת חקיקה מודרנית.

<אמיר ונג: בדרך כלל כשיש חקיקה מודרנית, היא מסדירה תחום שלם.

<אמיר ונג: היא תופסת את כל מי שעושה את המעשה.

<אמיר ונג: לא יכול להיות שעל אותם מעשים ממש, באותו סוג של שירותים, יישארו בחוק הוותיק עונשים הרבה יותר קלים, ובחוק החדש עונשים הרבה יותר קשים.

<אמיר ונג: זה לא הוגן, זה לא הגון, זה לא חוקתי.

אלי כהן: ברוך, תוכל להתייחס בבקשה?

<ברוך לוברט: שוב, אנחנו דיברנו על זה בישיבות קודמות.

<ברוך לוברט: כרגע ההצעה בנויה על הרגולטור החדש.

<ברוך לוברט: ככל שיש השלכות מהרגולציה הזאת על חקיקות קיימות, צריך לשקול אם לבצע את ההתאמות בחקיקות המקבילות.

<אמיר ונג: ברוך, זה לא חוקתי.

<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להתייחס.

<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להבהיר.

<ורד קירו זילברמן: ההערות והבקשה להרחבה הגיעו ממני, מהייעוץ המשפטי, היות ואנחנו עשינו הלימה בין החוק הזה לבין חוק הגנת הצרכן בעבירות הפליליות שחלות בחוק הגנת הצרכן, היות שהפן הצרכני פה הוא מאוד מהותי ומאוד חשוב.

<ורד קירו זילברמן: היה נראה לנו שצריך להשוות.

<ורד קירו זילברמן: לא יתכן שיש כאן הוראות נורמטיביות שאין בצדן עבירה.

<ורד קירו זילברמן: אז אפשר להשוות את זה לבנקאות, שזה חוק ישן, אבל תשווה את זה לחוק הגנת הצרכן שתוקן לא מזמן, ויש בו עבירות פליליות ממש זהות שחלות על כל מי שמנהל עסקים במשק.

<אמיר ונג: אני לא התנגדתי לעונשים, אני רק אמרתי שלא יכול להיות שעל אותו מעשה - - -

אלי כהן: אמיר, דבריך היו ברורים, היו דברי טעם.

אלי כהן: מיכה, בבקשה.

<מיכה אבני: המגבלה שהוא מתאר פה יוצרת מצב שעובד שלי ב"פנינסולה" יעשה מעשה - - - והוא ילך לכלא, ועובד של בנק "הפועלים" שיעשה אותו מעשה, הוא לא ילך לכלא.

<מיכה אבני: אני לא אוכל להחזיק כך עובדים בחברה.

<מיכה אבני: לא נוכל בכלל להתחרות במשק - - - אז עדיף לתקן את זה עכשיו ולא בדיעבד.

אלי כהן: לבנק ישראל יש התייחסות כלשהי?

<אורנה ואגו: לא, אנחנו מרוצים מן ההעברות אצלנו, וחיים עם זה כבר הרבה שנים ב-81.

<אורנה ואגו: אני לא יודעת איך זה על הביטוח, כי גם לביטוח יש הוראות צרכניות.

<אורנה ואגו: אני מניחה שזה כמו לבנקים, כי זה נחקק באותן שנים.

<אורנה ואגו: אין לנו כוונה היום לשנות את החקיקה.

<אורנה ואגו: אני רוצה גם להגיד שיש הבחנות, למשל עיצומים כספיים אצלנו הרבה יותר גבוהים.

<אורנה ואגו: אנחנו בעיקר משתמשים במכשיר של העיצום הכספי.

<אורנה ואגו: אני לא זוכרת מתי הגשנו, או ביקשנו להגיש, בפעם האחרונה כתב אישום נגד בנק.

<אורנה ואגו: אבל עיצומים הכספיים אנחנו מטילים.

<אורנה ואגו: הוראות פקודת הבנקאות למשל – גם - - - וגם הוראות אחרות, זה מיליון שקל, וכאן נדמה לי שזה 250,000 שקל.

<אורנה ואגו: יש שוני.

חיים ילין: אני לא מצליח להבין, אנחנו הולכים לפתוח עכשיו בנקאות חדשה לשרת את הציבור ואתם מתעסקים עכשיו בכל העבירות שהולכות להיות.

חיים ילין: הרי לא תעשו עבירות.

חיים ילין: מי שרוצה לפתוח, לא יעשה שום עבירה, אז מה אכפת לו מה העונש?

חיים ילין: אם אתה מתכוון מראש לעשות עבירה או להשוות את עצמך לבנקאות הישנה, אנחנו באמת בבעיה.

חיים ילין: אני מדבר פילוסופית עכשיו, כי מי שדן עכשיו אתנו פה על השולחן על הענישה וכל השוואת ענישה, לדעתי, הוא לא רוצה לפתוח שום דבר.

אלי כהן: אני רוצה לשאול את נציגת משרד המשפטים איך יכול להיות שעל שירותים דומים יכולים להיות עונשים שונים?

<לילך וגנר: אני אסביר.

<לילך וגנר: לילך וגנר, משרד המשפטים.

<לילך וגנר: נכון שבהצעת החוק מלכתחילה אנחנו לא כללנו את עבירות ההטעיה, ובסופו של דבר, עשינו את זה לפי בקשת הייעוץ המשפטי של הכנסת, ואחרי שהשתכנענו בנכונות העמדה הזאת.

<לילך וגנר: אני עומדת לחלוטין מאחורי העמדה של הייעוץ המשפטי של הוועדה, ואני אסביר.

<לילך וגנר: בחוק שירותים פיננסיים (ביטוח) יש עבירה של שלוש שנות מאסר על מעשים דומים מאוד.

<לילך וגנר: לא קנס, אלא עבירה של שלוש שנים.

<לילך וגנר: קיים פער רגולטורי בין סקטורים שונים על עבירות מאוד דומות.

<לילך וגנר: בחוק הגנת הצרכן העבירה היא חצי שנה, ואנחנו התאמנו אליה.

<לילך וגנר: נכון שבחוק הבנקאות ובחוקים אחרים יש ענישה אחרת.

<לילך וגנר: כבר היום, כמו שאתם יכולים לראות בבירור, קיים פער, שנובע מההבדלים בין הסקטורים ובצורך ברגולציה הדוקה יותר או פחות.

<לילך וגנר: ואנחנו חשבנו שמאחר שהחוק שלנו דורס, במירכאות, את חוק הגנת הצרכן, ורצינו לתת ביטוי לעבירות שהן בבסיס, בליבה, של ההגנה על הצרכן, צריך עונש יותר מרתיע מאשר קנס כספי ומאשר האפשרות להטיל עיצומים כספיים.

<לילך וגנר: צריך עונש מאסר לתקופה מינימלית של חצי שנה.

<לילך וגנר: שוב, אני אזכיר, בביטוח, עונש מאסר בצד עבירות מאוד דומות – שלוש שנים.

אלי כהן: ומה ההתייחסות שלנו להערה שהעלה אמיר?

אלי כהן: מה שעולה כאן הוא שיש ארביטרז' רגולטורי לכאן ולכאן.

אלי כהן: כלומר - - -

<קריאה: אדוני, כניסה למאסר זה לא ארביטרז' רגולטורי.

אלי כהן: תן לי לסיים בבקשה.

אלי כהן: ביחס לחברות הביטוח, יחסית, הענישה במקרה של עבירה היא נמוכה, וביחס לבנקים, בחלק מהסעיפים, היא חמורה יותר, ובחלק מהסעיפים היא מקלה.

אלי כהן: כלומר, זה לא חד-חד ערכי לאורך כל הסעיפים השונים.

אלי כהן: מה את היית עונה לו? יש לך עוד איזו התייחסות ספציפית?

<לילך וגנר: אני רוצה להתייחס לסעיפי העונשין באופן כללי.

<לילך וגנר: אני חושבת שחשוב להבין שכאשר יש לנו עיצומים כספיים, הכלי הראשי של הרגולטור הוא עיצום כספי, ומגיעים לעבירה פלילית רק במקרים חמורים במיוחד.

<לילך וגנר: ולכן זה לא שמיד קופצים לכל מי שמבצע הפרה וישר מעמידים אותו גם לדין פלילי, אלא רק מקרים שבהם הרגולטור חושב שהאכיפה המנהלית היא לא הכלי הנכון כי מדובר בעבריין חוזר, או שמדובר במקרים חמורים שיש יסוד נפשי מיוחד.

<לילך וגנר: מקרים כאלו עוברים לענישה פלילית.

<לילך וגנר: שיורית, אלו חוקים שבהם יש אכיפה מנהלית.

<לילך וגנר: ולכן גם זה סוג של מענה לשאלות בנושא של אכיפה פלילית.

<עודד אופק: עורך דין עודד אופק, מאיגוד החברות הממוסדות למתן אשראי.

<עודד אופק: זה נכון שעיצום כספי זו דרך המלך, הבעיה היא שאין כאן עיצום כספי.

<עודד אופק: אין אפשרות להטיל עיצום כספי.

<עודד אופק: האפשרות היחידה היא לפעול בהליך פלילי כנגד מי שמפר את הוראות החוק, ולכן אין כאן מדרג בדומה למדרג שחל על חברות ביטוח.

<קריאה: יש - - - על העיצום הכספי.

<עודד אופק: לגבי העבירות האלה?

<אמיר ונג: אדוני, אין כאן תשובה למישהו שבסוף יחטוף כתב אישום ויאוים בכניסה למאסר.

<אמיר ונג: ארביטרז' רגולטורי זה נושא אחר לחלוטין, לפלילים.

<אמיר ונג: פלילים – אי-אפשר להגיד למישהו זה ארביטרז' רגולטורי, מצטערים, היה עדיף לך להיות עובד בנק.

<אמיר ונג: למה בחרת לעבוד בחברה - - -

חיים ילין: לא, היה עדיף לא לעשות שום עבירה.

חיים ילין: אני לא מצליח להבין את הדיון.

<אמיר ונג: אדוני, זה נכון.

<אמיר ונג: אני מסכים אתך לחלוטין.

<אמיר ונג: אבל בסופו של דבר, אנחנו רוצים להיות במקום שוויוני.

חיים ילין: אני מאמין שכל מי שהולך לפתוח בנק בצורה זו או אחרת לפי החקיקה החדשה, אז אנחנו חייבים לתת ענישה, כי אנחנו לא רוצים שהציבור ייפגע.

חיים ילין: ענישה מרתיעה אפילו.

יגאל גואטה: אני חושב שהוועדה נדרשה לנושא הזה בעקבות בעיות שהיו עם כל הגופים החוץ בנקאיים.

יגאל גואטה: זה לא משהו שנולד סתם ככה.

יגאל גואטה: ואתם גם לא עומדים בפיקוח שיש על הבנקים.

יגאל גואטה: הגופים האלה לא עומדים באותו פיקוח שיש על הבנקים.

יגאל גואטה: ואני מצטרף לחברי, ולנושא הדיון בכלל על נושא העונשים – מי רוצה בכלל לעשות פה עבירות?

<אמיר ונג: אדוני, זה אותו פיקוח.

<אמיר ונג: הסעיפים שלנו פה יותר מחמירים מאלה שבחוק הבנקאות.

יגאל גואטה: אתם עומדים באותו פיקוח שהבנקים עומדים?

<אמיר ונג: הסעיפים האלה אצלנו יותר מחמירים.

יגאל גואטה: - - - אתה הרי לא עומד באותו פיקוח שיש על הבנקים.

יגאל גואטה: מכיוון שהפיקוח עליכם הוא לא באותה מידה, לכן עשו מה שנקרא "שלייקס וחגורה", בשביל שלא נסתבך עם הדברים האלה.

יגאל גואטה: אני חושב שזה נכון מאוד.

יגאל גואטה: מעבר לזה, אני רוצה לשבח את הוועדה.

יגאל גואטה: אנחנו יושבים בהרבה ועדות, הניירות – תענוג להסתכל בהם.

אלי כהן: הודות ליועצת המשפטית ולמשרד האוצר, לאריאלה.

אלי כהן: בהחלט מודים להם.

אלי כהן: אמיר, אני חייב להגיד התייחסות.

אלי כהן: נושא הגנת הצרכן חייב להיות חלק מהחוק.

אלי כהן: לא יתכן שאדם שקונה שירות, פריט בחנות, חלות עליו הוראות חוק הגנת הצרכן, וכאן, בסעיף הזה של מתן אשראי, שהוא רגיש יותר, שאנחנו לא נחיל את אותן הוראות.

אלי כהן: אני חושב שזאת הייתה בקשה של חברי הכנסת ושל חברי הוועדה, ואני חושב שהבקשה הזאת הייתה נכונה והייתה מוצדקת.

אלי כהן: כפי שנאמר כאן, קיים ארביטרז' רגולטורי במספר סעיפים, גם בענישה ביחס לחברות הביטוח, ביחס לבנקים.

אלי כהן: ציין, בצדק, חבר הכנסת גואטה שגם הדרישות והפיקוח שקיים על הבנקים הוא לאין שיעור יותר גבוה.

אלי כהן: הוא לאין שיעור יותר משמעותי.

אלי כהן: וכמו שאומר חבר הכנסת ילין, אנחנו בהחלט נקדיש לנושא הזה מחשבה, ויכול להיות שאולי גם בעתיד יש מקום שבנק ישראל יבחן את הצורך להחיל על עצמו את הוראות הגנת הצרכן, מכיוון שבנק ישראל בסופו של דבר גם נותן שירות לאזרחים.

אלי כהן: אני לא אומר שמה שאתה אומר זה משולל יסוד, נהפוך הוא.

אלי כהן: זה הגיוני, אבל כשרואים את התמונה כולה, לא נוכל לוותר על הנושא של הגנת הצרכן.

אלי כהן: אנחנו בכל מקרה נקדיש לזה עוד מחשבה.

<אמיר ונג: אדוני, בידיכם לחוקק ולקבוע ענישה שווה גם לבנקים.

<אמיר ונג: הפיקוח הוא לא יותר חמור בנושאים הרלוונטיים, באותם נושאים.

<אמיר ונג: כי יש הרבה דברים שבנקים עושים שלא רלוונטיים לנו.

<אמיר ונג: אבל באותם נושאים, הפיקוח אותו הדבר.

<אמיר ונג: כל האמירה הזאת - - -

אלי כהן: לא, הפיקוח הוא לא אותו דבר.

אלי כהן: רמת הפיקוח של בנק ישראל והעבודה שלו מול הבנקים – יש לנו לפעמים מחלוקות לא קטנות עם בנק ישראל, אבל בנושא של רמת הפיקוח, רמת הפיקוח שלהם היא מאוד גבוהה, ויש לזה, אגב, עלויות מאוד גבוהות מבחינת הגופים המפוקחים.

<אמיר ונג: אדוני יוצר את המפקח החדש, ואין לי ספק שהוא יהיה יסודי לא פחות.

אלי כהן: בסדר, אנחנו לא בעניין לשכנע.

אלי כהן: ליד אמיר, בבקשה, התייחסות אחרונה.

<עודד אופק: רק נקודת הבהרה, שהעבירות האלו יחולו רק לגבי אירועים שחלו אחרי הכניסה לתוקף של החוק.

<עודד אופק: כלומר, שהעילות לאכיפה יחולו רק - - -

אלי כהן: היועצת המשפטית אומרת שזה מקובל.

אלי כהן: אני בהחלט רוצה שעוד נחשוב בנושא הזה, בעיקר מול בנק ישראל.

אלי כהן: אני חושב שהערתו של אמיר בהחלט ראויה למחשבה נוספת, ואנחנו ידענו זאת מראש.

אלי כהן: אני מבקש, ברוך, שתקרא את כל פרק י"ד.

<ברוך לוברט: "פרק י"ד: שונות – "94.

<ברוך לוברט: סודיות – המפקח, עובד הכפוף לו או מי שפועל מטעמו, וכן חבר הוועדה, לא יגלה מידע או מסמך שהגיע אליו תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו ולא יעשה בו כל שימוש אלא לצורך מילוי תפקידו לפי חוק זה, לצורך הליך פלילי, או לפי צו בית משפט.

<ברוך לוברט: 95.

<ברוך לוברט: פרסום נתוני עמלות וריבית – על אף הוראות סעיף 94 המפקח רשאי לפרסם נתונים בדבר – (1) סכומים ושיעורים של עמלות שגובים נותני שירותים פיננסיים בעד סוגי שירותים, בדרך שתאפשר את השוואת העמלות; (2) שיעורים של ריביות הנגבות בפועל מאת הלקוחות על ידי כל אחד מנותני האשראי מבעלי הרישיון למתן אשראי, בעד מתן אשראי, בדרך שתאפשר את השוואת הריביות".

<ברוך לוברט: "96.

<ברוך לוברט: מסירת מידע לרשות פיקוח בישראל – (א) על אף הוראות סעיף 94 – (1) רשאי המפקח לגלות ידיעה או להראות מסמך לרשות המוסמכת כמשמעותה בסעיף 29 לחוק איסור הלבנת הון, לממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר, לרשות ניירות ערך כמשמעותה בסעיף 2 לחוק ניירות ערך, לבנק ישראל ולמפקח על הבנקים שמונה לפי הוראות סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941 (בסעיף זה - הגוף הנעבר), ובלבד שנוכח כי הידיעה או המסמך מתבקשים לצורך מילוי תפקידיו של הגוף הנעבר; (2) מצא המפקח כי נותן שירותים פיננסיים פועל בניגוד לסעיף 21 לחוק הבנקאות (רישוי), יודיע על כך למפקח על הבנקים.

<ברוך לוברט: (ב) לא יגלה אדם ידיעה ולא יראה מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף זה".

<ברוך לוברט: "97.

<ברוך לוברט: מסירת מידע לרשות פיקוח במדינות חוץ – (א) על אף הוראות סעיף 94 רשאי המפקח למסור ידיעה או מסמך שבידיו לרשות מוסמכת במדינת חוץ שתפקידה לפקח על מי שעוסק במתן שירותים פיננסיים, באותה מדינה.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח לא ימסור ידיעה או מסמך לפי הוראות סעיף קטן (א) אלא אם כן נוכח כי התמלאו כל אלה: (1) הידיעה או המסמך מתבקשים לצורך מילוי תפקידיה של הרשות המוסמכת, בפיקוח על מי שעוסק במתן שירותים פיננסיים כאמור בסעיף קטן (א); (2) הרשות המוסמכת אישרה שחלה עליה חובת סודיות בדומה להוראות סעיף 94, או שהתחייבה שלא להעביר את הידיעה או המסמך לאחר; (3) הרשות המוסמכת התחייבה כי תעשה שימוש בידיעה או במסמך רק לתכלית המנויה בפסקה (1).

<ברוך לוברט: (ג) המפקח לא ימסור ידיעה או מסמך לפי הוראות סעיף זה אם נקבע כי מסירתם עלולה לפגוע בחקירה תלויה ועומדת או בביטחון המדינה".

<ברוך לוברט: "98.

<ברוך לוברט: אגרות – (א) השר, באישור וועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות כמפורט להלן: (1) אגרה בעד הגשת בקשה לרישיון או להיתר לפי חוק זה; (2) אגרה שנתית לבעל רישיון.

<ברוך לוברט: (ב) בתקנות לפי סעיף קטן (א) רשאי השר לקבוע את דרכי תשלום האגרות ומועדי התשלום, ורשאי הוא לקבוע ריבית והפרשי הצמדה שישולמו על אגרה שלא שולמה במועד.

<ברוך לוברט: 99.

<ברוך לוברט: רישיון או היתר שניתנו לפי חוק זה אינם ניתנים להעברה.

<ברוך לוברט: 100.

<ברוך לוברט: המפקח רשאי להאריך, לסוג מקרים או למקרה מסוים, כל מועד שנקבע בחוק זה או בתקנות לפיו, למעט מועד שנקבע בסעיפים 69(ד) ו-88(א).

<ברוך לוברט: 101.

<ברוך לוברט: שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו".

<ברוך לוברט: יש סעיף 101(א) שעליו יש עוד דיון בינינו לבין הייעוץ המשפטי של הוועדה.

<ברוך לוברט: "(א) בתום שמונה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, ימסור השר לוועדת הכספים של הכנסת דיווח על ההיערכות ליישומו.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח ידווח לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשנה, מיום תחילתו של חוס זה, על יישומו של החוק; דיווח כאמור יכלול, בין היתר, פירוט הוראות שנתן ושהוא מתעתד לתת לעניין דרכי פעולתם וניהולם של נותני שירותים פיננסיים, רישיונות והיתרים שנתנו, הותלו או בוטלו, עיצומים כספיים שהוטלו על מפרי הוראות החוק והליכים פליליים שננקטו כנגד מי שעבר על הוראות החוק".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: בפרק הזה יש שני חלקים עיקריים.

<ברוך לוברט: החלק הראשון עוסק בסודיות ובחריגים לה.

<ברוך לוברט: החלק השני עוסק בהוראות כלליות שקשורות לאגרות ואיסור העברה של רישיון או היתר והארכת מועדים.

<ברוך לוברט: לגבי החלק הראשון, אנחנו מדברים על הטלה של חובת סודיות על המפקח ועל כל העובדים, או על מי שפועלים מטעמו, על כל מידע או מסמך שמגיעים אליהם.

<ברוך לוברט: יש שתי תכליות בחובת הסודיות.

<ברוך לוברט: אחת היא לוודא קיום של פיקוח יעיל, והשני זה להבטיח שיתוף פעולה של הגופים המפוקחים.

<ברוך לוברט: לחובה הזאת יש לנו מספר חריגים, אחד מהם זו האפשרות לפרסם נתוני עמלות וריביות לצורך קידום התחרות וחיזוק הצרכנים כדי שיוכלו להשוות בין השחקנים השונים, בין המוצרים השונים.

<ברוך לוברט: יש חריג שקשור למסירת מידע לרשות פיקוח בישראל, ולרשויות פיקוח במדינות חוץ.

יגאל גואטה: יש גם התייחסות לצורת פירוט העמלות שהאזרח אמור לשלם?

יגאל גואטה: באיזה צורה אמורים לדווח על זה?

יגאל גואטה: כי על-פי רוב, כשמפרקים את העמלות שהאזרח צריך לשלם, כמעט אף אזרח לא יודע לקרוא את זה.

יגאל גואטה: הוא לא מבין בסופו של דבר מה הוא צריך לשלם.

<ברוך לוברט: לכן אני אומר, לגבי הפיקוח, כרגע, מה שאנחנו מציעים, פרסום של הנתונים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, עמלות וריביות שמוצעות על-ידי השחקנים השונים, שיהיה פרסום שיאפשר השוואה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת שלקוח - - -

יגאל גואטה: כן, אבל השאלה איך הם מפרסמים, אם הם מפרסמים את זה ברמה שרק בנקאי יודע לנתח את זה.

<ברוך לוברט: לא, לא.

<ברוך לוברט: לכן זה נתון בידיו של המפקח.

<ברוך לוברט: למפקח יהיה אתר, ויהיה לו אתר, כי לכל המפקחים יש אתרים.

<ברוך לוברט: המפקח גם מחליט בדרך כלל על המודל של הפרסום, איזושהי טבלה.

<ברוך לוברט: האינטרס שלו הוא הגנה על הצרכן, אז כמובן שהטבלה הזאת תהיה כמה שיותר קריאה, תאפשר השוואות כמה שיותר פשוטות וקלות לצרכנים כדי שיוכל לאפשר לצרכנים לעשות את ההשוואה הזאת.

<ברוך לוברט: לגבי גובה הריביות, אנחנו מדברים על חקיקה אחרת, זו חקיקה שנדונה בוועדה אחרת, חוק הלוואות חוץ בנקאיות, ששם יש התייחסות יותר לגבי הגובה והשיעור.

<ברוך לוברט: אבל פה כרגע זה כלי צרכני, וההנחה היא שהוא באמת יהיה כמה שיותר קריא ויאפשר את ההשוואה לצרכנים.

חיים ילין: הבעיה היא בתקופות הביניים, במעבר, עד שיוחלט מי המפקח ומי הצוות של המפקח, מה יהיה אז?

<ברוך לוברט: קודם כל, אנחנו עוד מעט נגיע לסעיף התחילה.

חיים ילין: אתה לא רוצה להתנות כל דבר, כי בסוף לא יקרה כלום.

<ברוך לוברט: אבל יש לנו סעיף תחילה בחוק.

<ברוך לוברט: כרגע אנחנו מפצלים אותו, אבל גם מלכתחילה הוא היה בינואר 2017.

<ברוך לוברט: הוראות החוק נכנסות לתוקף בינואר 2017, בין היתר, לצורך ההערכות של הרגולטור החדש, כדי להחליט מי הרגולטור, לאפשר לו – אם הוא צריך להוציא רישיונות, אם הוא צריך לתת היתרים.

<ברוך לוברט: הוא צריך להתארגן.

<ברוך לוברט: בין היתר, הוא יצטרך את ההיערכות המיכונית, וכמובן, גם את האפשרות הזאת כדי לפרסם את הנתונים.

חיים ילין: לפחות בינואר 2017, כי יכול להיות שלא יספיקו גם בינואר 2017 לעמוד בכל המטלות שצריכים.

<ברוך לוברט: בסדר, לכן אנחנו נגיע לסעיף.

<ברוך לוברט: יש גם אפשרות לשר האוצר, באישור הוועדה פה בכנסת, לבקש להאריך בעוד איזושהי תקופה, ככל שההיערכות נדרשת.

<ברוך לוברט: החלק השני של הפרק שקראתי מתעסק באגרות, שזה סעיף יחסית סטנדרטי שנותן סמכות לשר האוצר לקבוע הוראות לעניין האגרות.

<ברוך לוברט: יש הוראה שקובעת שרישיון או היתר שניתנו לפי החוק, אי-אפשר יהיה להעביר אותן לאחר.

<ברוך לוברט: וגם אפשרות למפקח להאריך מועדים.

<ברוך לוברט: יש סעיף אחד שאני הקראתי אותו לגבי הצורך בדיווחים לכנסת הן של השר והן של המפקח, סעיף שהקראתי אותו לבקשת הייעוץ המשפטי של הוועדה.

<ברוך לוברט: העמדה שלנו היא עמדה אחידה, אנחנו לא מכירים סעיף כזה, בטח לא בהיקף כזה ברגולטורים פיננסיים.

<ברוך לוברט: כמובן שהפירוט של ההוראות – הרישיונות, ההיתרים – אלו דברים שמופיעים, מפורסמים באתר האינטרנט של המפקח.

<ברוך לוברט: יש להם גילוי.

<ברוך לוברט: ככל שיש צורך ויש בקשה של הכנסת, או ועדה מוועדות הכנסת, כמובן שאנחנו מגיעים ומדווחים את מה שאנחנו מתבקשים לדווח.

<ברוך לוברט: אנחנו לא חושבים שיש מקום לקבוע בחקיקה ראשית הוראה קבועה שתדרוש מהמפקח לתת איזושהי רשימה מפורטת של פעולות – רישיונות, היתרים, עיצומים, עבירות פליליות.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, זה ממש נכנס לגוף העבודה המקצועית של המפקח, ואנחנו חושבים שהסעיף הזה לא נדרש.

אלי כהן: הערות?

אלי כהן: התייחסויות?

אלי כהן: תמשיך בבקשה, ברוך.

<ברוך לוברט: פרק ט"ו עוסק בתיקונים עקיפים.

אלי כהן: תקרא עד סעיף 108.

<ברוך לוברט: אני רק אסביר את הרקע.

<ברוך לוברט: בעקבות החקיקה החדשה שלנו עולה הצורך לבצע מספר תיקונים עקיפים בחקיקות אחרות, וזה מה שעכשיו נקרא.

<ברוך לוברט: "102.

<ברוך לוברט: תיקון חוק איסור הלבנת הון – (1) בסעיף 1 - (א) אחרי ההגדרה ״חוק ניירות ערך״ יבוא: ״״חוק שירותים פיננסיים מוסדרים״ - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים, התשע״ו- 2016;״; (ב) במקום ההגדרה ״נותן שירותי מטבע״ יבוא: ״״נותן שירותים פיננסיים״ - נותן שירותים פיננסיים כהגדרתו בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים וכן מי שעיסוקו במתן אשראי או במתן שירות בנכס פיננסי כהגדרתם בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים ואינו בעל רישיון לפי החוק האמור, ולמעט תאגיד בנקאי וכל גוף אחר המנוי בתוספת השלישית;״; (ג) ההגדרה ״שירותי מטבע״ - תימחק; (2) בפרק ג', בכותרת סימן א' במקום ״נותני שירותים פיננסיים״ יבוא ״גופים פיננסיים״; (3) בסעיף 7, בכותרת השוליים, במקום ״נותני שירותים פיננסיים״ יבוא ״גופים פיננסיים״; (4) פרק ד'1 - בטל; (5) בסעיף 11יג(יא), במקום פסקה (6) יבוא: ״(6) לעניין נותן שירותים פיננסיים - המפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי חוק שירותים פיננסיים מוסדרים;״; (6) בסעיף 11יד(ב)(3), במקום ״פרקים ג' ו-ד׳1״ יבוא ״פרק ג׳״; (7) בסעיף 11טו, סעיף קטן (א) - בטל; (8) בסעיף 31ב(א), פסקה (4) - תימחק; (9) בסעיף 32 - (א) בסעיף קטן (א)(1), במקום ״ופרקים ד׳1 ו- ד׳2״, יבוא ״ופרק ד׳2״; (ב) סעיף קטן (א1) - בטל; (10) בתוספת השלישית, במקום פרט 5 יבוא: ״5.

<ברוך לוברט: נותן שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: ״" "103.

<ברוך לוברט: תיקון חוק הגנת הצרכן – בסעיף 39, בסופו יבוא: ״(3) נותן שירותים פיננסיים כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו-2016.

<ברוך לוברט: ״ 104.

<ברוך לוברט: תיקון חוק תובענות ייצוגיות – בחוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו-2006, בתוספת השניה, אחרי פרט 3 יבוא: ״3א.

<ברוך לוברט: תביעה נגד נותן שירותים פיננסיים, כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים מוסדרים), התשע״ו-2016, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא.

<ברוך לוברט: ״ 105.

<ברוך לוברט: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים – בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס-2000, בתוספת הראשונה - (1) פרט 18 - בטל; (2) בפרט 21, בסופו יבוא: ״(28) חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016, למעט החלטה של המפקח הקובעת כללים או הנחיות לפי החוק האמור.

<ברוך לוברט: ״" "106.

<ברוך לוברט: תיקון פקודת מס הכנסה – בפקודת מס הכנסה , בסעיף 141א - (1) בסעיף קטן (א) - (א) במקום ״נותן שירותי מטבע החייב ברישום לפי סעיף 11ג(א)(1) עד (5) ו-(7) לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס-2000״, יבוא ״מי שחייב ברישיון לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו-2016״; (ב) במקום ההגדרה ״פעולה״ יבוא: ״״פעולה״ - שירות בנכס פיננסי או מתן אשראי כהגדרתם בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו- 2016;״; (2) במקום סעיף קטן (יד) יבוא: ״(יד) המפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו-2016, ידווח בכתב, מדי חצי שנה, לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, על מספר הרשומים במרשם נותני השירותים הפיננסיים המתנהל לפי סעיף 25 לחוק האמור, בתחילת התקופה האמורה ובסופה.

<ברוך לוברט: ״" "107.

<ברוך לוברט: תיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח) – בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א- 1981, בסעיף 7א(ג), בפסקה (2), במקום ״שאינו רשום במרשם נותני שירותי מטבע לפי חוק איסור הלבנת הון, התש״ס-2000, אף שחלה עליו חובת רישום״ יבוא ״שאינו בעל רישיון לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) התשע״ו-2016 אף שחלה עליו חובת רישוי״".

אלי כהן: 108 – אנחנו נעצור.

אלי כהן: אנחנו נקריא את 109.

אלי כהן: 108 – אני רוצה לראות את ההתדיינות הפנימית, ולכן תקריא את 109 ובזה נסיים.

<ברוך לוברט: ב-108 יש לנו תיקון אחד לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) שהיה במקור, מעבר לתיקון שקשור להון העצמי.

<ברוך לוברט: "בסעיף 50ב(א), אחרי: "בסעיף 2 לחוק ניירות ערך התשכ"ח-1968" יבוא "למפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016".

<ברוך לוברט: 109 זה תיקון לפקודת הבנקאות.

<ברוך לוברט: "109.

<ברוך לוברט: תיקון פקודת הבנקאות – בפקודת הבנקאות, 1941, בסעיף 15א2(א), אחרי ״בסעיף 2 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח-1968״ יבוא ״למפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו-2016״".

<ברוך לוברט: 109א זה תיקון לחוק בנק ישראל.

<ברוך לוברט: תיקון נוסף שדורש להכניס את נותן השירותים הפיננסיים החדש בהגדרה של גוף פיננסי.

<ברוך לוברט: "109א תיקון חוק בנק ישראל – בחוק בנק ישראל, התש״ע-2010, בסעיף 1, בהגדרה ״גוף פיננסי״ אחרי פרט (8) יבוא: ״(8א) נותן שירותים פיננסים כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו-2016״".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: יש לנו בפרק הזה סדרה של תיקונים, שהראשון שבהם הוא תיקוני התאמה שנדרשים בחוק איסור הלבנת הון.

<ברוך לוברט: אנחנו מוחקים את הפרק שעוסק ברישום של אותם נותני שירותי מטבע.

<ברוך לוברט: מעתה, לפי החוק החדש, יחויבו ברישיון אצל המפקח החדש.

<ברוך לוברט: בנוסף, אנחנו עושים תיקוני התאמה שקשורים להוספת נותן השירותים הפיננסיים לתוספת השלישית כדי שאפשר יהיה לקבוע לגבי נותן השירותים החדש, לקבוע לגביו צו שמטיל עליו את כל החובות של הזיהוי, הדיווח והרישום לפי חוק איסור הלבנת הון.

<ברוך לוברט: תיקונים נוספים שאנחנו עושים בחוק הגנת הצרכן – מחריגים את נותן השירותים הפיננסיים מהתחולה של חוק הגנת הצרכן.

<ברוך לוברט: בגלל שאנחנו קבענו בחוק שלנו הוראות צרכניות, ובדומה לכל הרגולטורים הפיננסיים האחרים, אנחנו מחריגים את נותני השירותים הפיננסיים מחוק הגנת הצרכן, ומסתמכים על ההוראות הצרכניות שיש לנו בחוק החדש.

<ברוך לוברט: אנחנו מבצעים תיקון לחוק תובנות ייצוגיות כדי לאפשר לנותני השירותים הפיננסיים וללקוחות שלהם להגיש בקשה לאישור תביעה ייצוגית.

<ברוך לוברט: אנחנו מתקנים את חוק בתי המשפט, צריך לעדכן אותו.

<ברוך לוברט: עד היום התאפשרה הגשה של עתירה מנהלית בהקשר הישן, אנחנו מעדכנים אותו לגבי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים חוץ מוסדיים.

<ברוך לוברט: אנחנו מבהירים שמדובר – למעט החלטה של המפקח שקובעת כללים או הנחיות לפי החוק, כי זו הוראה שיש לה השלכות כלליות, והיא תישאר בסמכות של בג"ץ ולא בית משפט לעניינים מנהליים.

<ברוך לוברט: יש לנו תיקון לפקודת מס הכנסה שמדבר על דיווח למנהל רשות המסים.

<ברוך לוברט: אנחנו מחליפים את ההוראה הזאת.

<ברוך לוברט: במקום חובת דיווח של חלפני כספים, תהיה לנו חובת דיווח של נותני השירותים בנכס פיננסי, החדשים.

<ברוך לוברט: יש לנו תיקון לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), ותיקון לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים ופקודת הבנקאות, שמאפשרת לרגולטורים הפיננסיים האחרים לחלוק את המידע שלהם עם המפקח החדש על נותני שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: תיקון שנוסף בחוק בנק ישראל כדי להכניס את גם את נותן השירותים הפיננסיים בחוק שלנו, החדש, גם להגדרה של גוף פיננסי, ולהחיל עליו את ההוראות של חוק בנק ישראל.

<עודד אופק: הערה אחת, אנחנו חושבים שיש כאן הכבדה גדולה מאוד מבחינת כמות הדיווחים, גם דיווחים לפי פקודת מס הכנסה לרשות המיסוי, גם דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון.

<עודד אופק: אנחנו מבקשים לדווח לגורם אחד.

<עודד אופק: אין לנו בעיה שהוא ישתף את המידע, גורם ממשלתי אחד, המפקח, מי שזה לא יהיה, ובלבד שלא תידרש הכבדה מבחינת עלויות תפעול, להתחיל להכין דיווחים נפרדים לכל אחד מהגופים.

<עודד אופק: זה יוצר דיווח גם למפקח, גם לרשות המס וגם לרשות לאיסור הלבנת הון.

<ברוך לוברט: אני רק רוצה להתייחס, אנחנו לא שינינו מהמצב הקיים.

<ברוך לוברט: אנחנו לקחנו את המצב הקיים, שהוא הוראת שעה לפקודת מס הכנסה, אמנם לשלוש שנים, ופשוט המרנו את הדיווח של - - -

<עודד אופק: אתה מדבר על נש"מ, לא לנותן אשראי.

<לילך וגנר: אולי נסביר?

<לילך וגנר: הדיווחים לפי חוק איסור הלבנת הון היו – וכרגע יורחבו – לנותני שירותי אשראי שמבצעים משהו שהוא לא ניכיון, כי ניכיון ממילא נכלל בהגדרת שירות המטבע.

<לילך וגנר: כל אלה הם דיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון כדי למנוע הלבנת הון ומימון טרור בהתאם לחוקים האמורים.

<לילך וגנר: אלו דיווחים שנכנסים למאגר המידע ברשות.

<לילך וגנר: מופקות מהם כתבות של הרשות לגורמי החקירה ולגורמי הביטחון.

<לילך וגנר: זה המסלול, זו הדרך הידועה של חוק איסור הלבנת הון.

<לילך וגנר: כמובן שאנחנו עושים רגולציה על נותני שירותי אשראי, כפי שקיים בכל העולם, אגב, על הסקטור הזה, אז הם גם צריכים להיכנס לרגולציה של חוק איסור הלבנת הון, גם מי שלא מבצע ניכיון.

<לילך וגנר: זו אחת התכליות של התיקון לחוק, יצירת החוק החדש והרגולציה החדשה.

<לילך וגנר: בנוגע להוראת השעה לפקודת מס הכנסה, במסגרת הפקודה, כבר אז, כשזה נכלל בחוק ההסדרים, דובר על הנושא הזה – אם לא די להסתפק בדיווחים של חוק איסור הלבנת הון.

<לילך וגנר: והסיבה לכך שנקבעו דיווחים מקבילים על חלק מהעניינים, ובפריזמה של מס הכנסה לרשות המסים, ולא דרך הרשות לאיסור הלבנת הון.

<לילך וגנר: הרשות לאיסור הלבנת הון היא מסננת שמקבלת ים של מידע.

<לילך וגנר: התבקשנו ליצור בריכה – כך זה הוגדר במסגרת חקיקת ההסדרים – של מידע שרלוונטי לרשות המסים.

<לילך וגנר: הם לא צריכים להיות חשופים למאגר העצום שפוגע בפרטיות של אנשים, שנמצא בכוונת מכוון במשרד המשפטים ולא חשוף כולו לרשויות החקירה, אלא רק דרך המסננת של הרשות, שמפיקה חשדות להלבנת הון ומימון טרור, ולא עבירות מס בפני עצמן.

<לילך וגנר: גם אחרי התיקון של עבירות מס כעבירות מקור, הרשות לאיסור הלבנת הון מעבירה חשדות רק כשמדובר בהלבנת הון.

<לילך וגנר: יכול להיות שמקורה גם בעבירת מס, אבל היא חייבת להיות הלבנת הון.

<לילך וגנר: מכאן נוצרה הפרדה, והיא בוצעה בכוונת מכוון.

<לילך וגנר: אנחנו חושבים שלא נכון יהיה לערבב את שני הדברים האלה, שדנו עליהם ארוכות בכנסת במסגרת החקיקות הספציפיות.

<לילך וגנר: כמובן, הוראת השעה לפקודת המסים צריכה להיבחן כאשר יתקרב סיומה.

<צביקה קסמן: צביקה, מרשות המסים.

<צביקה קסמן: כמי שהיה שותף לאפיון של הדיווחים אלינו, אנחנו ניסינו להתאים את עצמנו כדי להקל על נותני שירותי מטבע.

<צביקה קסמן: ניסינו להתאים את עצמנו לרשל"ה וליצור קובץ אחיד שדומה לקובץ שמועבר אליהם, כך שהם לא יצטרכו לעשות הרבה שינויים בקובץ שהם מעבירים אלינו.

<קריאה: זאת אומרת, זה יכול להיות אותו טופס?

<צביקה קסמן: זה כמעט אותו דבר.

<צביקה קסמן: מאחר ולרשל"ה אתם מעבירים דיווחים מעבר לדיווחים של רשות המסים, את החלק שלנו אתם תגזרו מתוך הדיווחים לרשל"ה, וזה אותו אפיון, פחות או יותר, יש שם את אותם שדות, ככה שלא צריכה להיות בעיה טכנית.

<צביקה קסמן: כולם כבר עובדים עם מחשבים, והשינויים כמעט ולא קיימים.

<עודד אופק: בהנחה שמבחינה תפעולית אכן תוכלו להסתפק באותו קובץ שאנחנו מעבירים עם השינויים המתחייבים - - -

<לילך וגנר: לא, אבל הרשות לאיסור הלבנת הון מקבל דיווחים רגילים.

<צביקה קסמן: לא, אמרתי עם השינויים המתחייבים.

<קריאה: עם הקיצוצים המתחייבים.

<לילך וגנר: הרשות לאיסור הלבנת הון מקבלת דיווחים רגילים ובלתי רגילים.

<לילך וגנר: יש חפיפה מסוימת בדיווחים הרגילים, רשות המסים לא מקבלת דיווחים בלתי רגילים, ולא ראוי שבמסגרת הטופס האחיד יועברו גם דיווחים כאלה לרשות המסים, זה לא לפי ההסמכה בחוק.

<יצחק מלכה: לילך, אולי צריך להגיד - - -

אלי כהן: מי אדוני?

<יצחק מלכה: איציק מלכה, יחידת נותני שירותי מטבע.

<יצחק מלכה: כיום יש מתכונת של דיווח ממוכן לרשות לאיסור הלבנת הון או לדיווחים רגילים מעל 50,000 שקל וצפונה.

<יצחק מלכה: זה מדווח באופן ממוכן, ממוחשב.

<יצחק מלכה: מה שצביקה אמר זה נכון.

<יצחק מלכה: בתיקון לפקודה יצרו את אותה תשתית דיווח כדי לא ליצור מערכת דיווחים שונה שתשית עוד עלויות.

<יצחק מלכה: הדיווח יהיה זהה לדיווחים הרגילים.

<יצחק מלכה: דיווחים בלתי רגילים נשארים ברשות לאיסור הלבנת הון בלי קשר, הם לא מגיעים לאף גורם אחר.

חיים ילין: יש לי שאלה.

חיים ילין: ברוך, תסבירו לי את הטכניקה.

חיים ילין: אני נמצא בהרבה מאוד חקיקות שמשנות גם חוקים.

חיים ילין: איך לא נופלים למצב של באג?

חיים ילין: זאת אומרת, איך אנחנו לא עושים שינויים מיותרים, או שינויים שהיינו צריכים לעשות ולא עשינו אותם?

חיים ילין: כי בסוף הרי היועצים המשפטיים מתפרנסים מזה, מלמצוא בדיוק את הבאגים שאנחנו לא - - -

<קריאה: בגלל זה אסור לתקן את זה.

<ברוך לוברט: בשביל זה אנחנו עושים - - -

חיים ילין: אני רוצה להבין את הטכניקה, כי בחוק - - - למשל יש ספר כזה רק על השינויים.

חיים ילין: איך אתה יודע שענית על כולם ולא שכחת משהו?

<ברוך לוברט: אני אגיד מילה על התהליך, ואחרי זה גם על הרמה הטכנית שאתה מתייחס אליה.

<ברוך לוברט: קודם כל, מבחינת התהליך, כן, בשביל זה עשינו עבודה מאוד ארוכה, ישב צוות.

<ברוך לוברט: זו לא חקיקה רגילה, חקיקה שאנחנו מביאים בפניכם.

<ברוך לוברט: ישב צוות בכלל, בהתחלה אצל היועץ המשפטי לממשלה, ואחרי זה צוות יישום של כל משרדי הממשלה.

<ברוך לוברט: ישבו כמה חודשים טובים כדי לגבש את הקונספט, ואחרי זה את החקיקה עצמה.

<ברוך לוברט: אחרי זה, מבחינת התהליך, אנחנו יוצאים בתזכיר, מפיצים אותו להערות ציבור, עוברים ממשלה, ועדות שרים, ורק בסוף מגיעים לכנסת.

<ברוך לוברט: נכון, אנחנו עושים את כל הבדיקות, עובדים גם בתוך כל משרדי הממשלה, כל אחד עם הידע שלו.

<ברוך לוברט: היום, גם ברמה הטכנית, נעזרים מאוד במאגרים המשפטיים שיש לנו, ולפעמים ברמה הכי טכנית מחפשים את כל המקומות בחקיקה הקיימת שנותן שירות מטבע מופיע.

<ברוך לוברט: אם היום אנחנו משנים את האסדרה, ובכל מקום שנותני שירותי מטבע הופיעו, אנחנו בודקים מה הצורך ומה הפתרון שאנחנו מציעים בעקבות החקיקה החדשה בכל חקיקה וחקיקה, ולכן יש סדרה ארוכה של תיקונים עקיפים לחקיקות אחרות.

חיים ילין: פרט 18 למשל בטל.

חיים ילין: השאלה אם זה לא משפיע על חוק אחר, זאת השאלה, לא רק על החוקים שאנחנו דנים בהם עכשיו.

יגאל גואטה: אבל זו העבודה שלהם.

חיים ילין: אבל אני שואל.

יגאל גואטה: תן להם לעבוד.

<לילך וגנר: לפחות לגבי התיקונים העקיפים לחוק איסור הלבנת הון שמחליפים – זה התיקון המשמעותי כי הוא מחליף את הפרק שעסק ברישום של נותני שירותי מטבע ברגולציה הרבה יותר ענפה ומקיפה בחוק החדש שאתם דנים בו עכשיו.

<לילך וגנר: עברנו על התיקונים העקיפים בקפידה.

<לילך וגנר: התייעצנו עם היועץ המשפטי הרלוונטי שמלווה את הלבנת הון בוועדת חוקה כדי שלא יהיה מצב שדברים ייפלו לנו בין הכיסאות.

<לילך וגנר: אני חושב שוורד ואני השקענו בזה הרבה שעות עבודה.

<לילך וגנר: ואני מאוד מקווה שאכן שום דבר לא ייפול בין הכיסאות.

<לילך וגנר: עשינו את המיטב.

יגאל גואטה: אם אפשר להתייחס למה שאמרו, בכל מה שקשור לרשות להלבנת הון ולרשות המסים, שהטופס יהיה זהה, ומה שנוסף, שיהיה עוד טופס.

יגאל גואטה: מה שכן זהה לשניהם שיהיה באותו טופס ויקל עליהם.

<ניצן וולקן: ניצן וולקן, מהמחלקה המשפטית ברשות לאיסור הלבנת הון.

<ניצן וולקן: דיבר פה הנציג של רשות המסים.

<ניצן וולקן: מה שאפשר להקל ובמקום שיש בו כפילויות ולא נדרש מידע נוסף, בסדר גמור, זאת האוריינטציה הכללית שלנו.

<ניצן וולקן: אבל יש דיווחים ספציפיים שמועברים לרשות לאיסור הלבנת הון, וכמו שציינה לילך, הם לא אמורים להיות מועברים לרשות המסים, כי רשות המסים אינה חשופה לדיווחים האלה.

יגאל גואטה: מצוין, שיהיה בטופס אחר.

<ניצן וולקן: לכן אלו דברים שלא יכולה להיות בהם חפיפה.

יגאל גואטה: שיהיו בטופס אחר.

<ניצן וולקן: אני רק רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.

יגאל גואטה: יהיה טופס אחד זהה למה שנכון גם לרשות המסים וגם לרשות לאיסור הלבנת הון.

יגאל גואטה: מה שמעבר לזה, שיהיה טופס נוסף, לא זה בתוך זה שצריך להשתגע כדי למלא את זה.

<ניצן וולקן: לא נראה לי שזה דורש השתגעות.

<ניצן וולקן: רק כדי להבהיר את הנקודה הזאת, לפחות לגבי נותני שירותי מטבע, זו לא דרישה חדשה שנולדה יש מאין.

<ניצן וולקן: מה שקיים - - -

אלי כהן: אנחנו מבינים שזאת לא דרישה חדשה, וaהיא הייתה קיימת.

אלי כהן: אבל אומר חבר גואטה – ובצדק רב – במקומות שאנחנו יכולים להפחית את נטל הרגולציה, לעשות טופס שיכול לשמש לשני מוסדות, שיש בו את אותם דיווחים, להקל על האנשים – אנחנו כמובן לא נוותר על שום דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון, זה לא על הפרק.

אלי כהן: ואין כאן הכבדה נוספת, אנחנו מדברים דווקא על הקלה.

אלי כהן: אם אפשר להשתמש באותה מערכת טפסים – יושבים פה נציגי האוצר, ויש פה את הרשות לאיסור הלבנת הון, יש כאן את רשות המסים, בסופו של דבר אנחנו קשורים לאותו גורם.

יגאל גואטה: הרי בסופו של דבר, מי שישלם את הכסף הזה הוא האזרח.

יגאל גואטה: תביא עוד בן אדם, תביא עוד משכורת – אל תדאג, הם לא יספגו את זה.

<יצחק מלכה: בואו נדבר על הנושאים שיש בהם את החפיפה, שזה לכאורה אמור ליצור את הקושי.

<יצחק מלכה: בנושאים שבהם יש חפיפה מדובר במערכת מיגונית של מחשב שהדיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון כבר מ-2002 מדווחים באותה שיטה.

<יצחק מלכה: רשות המסים הייתה צריכה להגדיר, והיא השתדלה להגדיר בדיוק באותה מתכונת, כדי שהמערכת לא תצטרך ליצור יש מאין.

יגאל גואטה: אבל אני שואל, זה אותו טופס?

<יצחק מלכה: זה לא טופס, זו מערכת ממוכנת, זה דיווח ממוכן.

יגאל גואטה: המבנה של זה הוא אותו מבנה?

<קריאה: אותו דבר.

<קריאה: אותו דבר.

<קריאה: שטנץ.

יגאל גואטה: אותו דבר, שטנץ?

יגאל גואטה: גמרנו, אז מה הבעיה?

<יצחק מלכה: אין בעיה.

יגאל גואטה: נשאיר את זה כשטנץ, ונוסיף עוד שטנץ קטן לתוספות שיש להם ואין לכם, ונגמר הסיפור.

יגאל גואטה: שוב פעם, בסופו של דבר זה רק כדי לדאוג לאזרח, כי הוא ישלם את כל ההוצאות האלה.

<יצחק מלכה: זה הכיוון, זה הראש.

אלי כהן: ברוך, תמשיך בבקשה לפרק ט"ז.

<ברוך לוברט: "פרק ט״ז: תחילה והוראות מעבר – 110.

<ברוך לוברט: (א) תחילתו של חוק זה, למעט סימן א' לפרק י״ז, יהיה ביום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017), ורשאי השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לדחות בצו את המועד האמור אם מצא כי הדחייה דרושה לשם היערכות להפעלת הוראות חוק זה (להלן - יום התחילה)".

חיים ילין: ברוך, רק אם לא ב-1 בינואר, אלא ב-1 בפברואר, אז נדרש.

חיים ילין: אם לא באופן אוטומטי, ב-1 בינואר זה - - -

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: יש לנו מועד תחילה, ויש סמכות לשר האוצר, באישור ועדת הכספים, לדחות את המועד כדי להיערך.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר, חצי השנה שאנחנו מקווים שיהיה מאז שיאושר החוק - - -

חיים ילין: כי בנייר כתוב – טוב, לא חשוב.

<ברוך לוברט: אני אסביר את הכול.

<ברוך לוברט: "(ב) על האמור בסעיף קטן (א), תחילתו של חוק זה לעניין מי שעיסוקו במתן שירות בנכס פיננסי, וכן לעניין הוראות סעיפים 102, 105(1), ו-106, יהיה ביום ז' בסיון התשע״ח (1 ביוני 2018) ורשאי השר, בצו, לדחות את המועד האמור אם מצא כי הדחייה דרושה לשם היערכות להפעלת הוראות חוק זה".

<ורד קירו זילברמן: ברוך, הצו באישור ועדת הכספים.

<ברוך לוברט: באישור ועדת הכספים של הכנסת.

<ברוך לוברט: "111.

<ברוך לוברט: (א) בסעיף זה, ״עוסק ותיק״ - מי שעסק ערב יום התחילה במתן שירות פיננסי; בסעיף זה - ״יום התחילה״: (1) עבור מי שעוסק במתן אשראי - המועד הקבוע בסעיף 110(א); (2) עבור מי שעוסק במתן שירות בנכס פיננסי - המועד הקבוע בסעיף 110(ב).

<ברוך לוברט: (ב) מי שערב יום התחילה החזיק אמצעי שליטה בעוסק ותיק בשיעור הטעון היתר לבעל עניין לפי סעיף 26, והעוסק הוותיק קיבל רישיון לפי חוק זה, יראו את המחזיק כאמור כבעל היתר לפי סעיף 26 ; אין בהוראות סעיף קטן זה (1) כדי לגרוע מסמכות המפקח לבטל היתר לפי סעיף 28, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לו לשם בדיקת התקיימות התנאים לביטול ההיתר; (2) כדי לפטור את המחזיק כאמור מחובת קבלת היתר מאת המפקח לפי סעיף 26, אם לאחר יום התחילה ירכוש אמצעי שליטה נוספים בנותן שירותים פיננסיים, שלאחריה יחזיק אמצעי שליטה בשיעור הטעון היתר כאמור".

<ברוך לוברט: "(ג) מי שכיהן ערב יום התחילה כנושא משרה בעוסק ותיק, רשאי להמשיך ולכהן כנושא משרה באותו עוסק ותיק אם העוסק קיבל רישיון לפי חוק זה; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות המפקח להורות על הפסקת כהונה של נושא משרה לפי סעיף 32, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לו לשם בדיקת התקיימות התנאים להורות על הפסקת הכהונה.

<ברוך לוברט: (ד) נותן שירותי מטבע כמשמעותו בסעיף 11ג לחוק איסור הלבנת הון, כנוסחו ערב יום התחילה, שהפר, לפני יום התחילה, הוראה מהוראות חוק איסור הלבנת הון, כמפורט בסעיף 14 לחוק האמור, ימשיכו לחול לגביו הוראות פרק ה׳ לחוק האמור.

<ברוך לוברט: (ה) נעברה לפני יום התחילה עבירה לפי סעיף 11יב לחוק איסור הלבנת הון, לא יראו בביטול הסעיף האמור, בסעיף 102(4) לחוק זה, כביטול האיסור עליה לעניין סעיף 4 לחוק העונשין".

<ברוך לוברט: "111א על אף האמור בסעיף קטן 8(א), כהונתם של חברי הוועדה מקרב הציבור שמונו לראשונה לאחר תחילתו של חוק זה, תהא לשנתיים מיום מינוים".

<ברוך לוברט: אני אעצור ואסביר.

חיים ילין: אבל אמרנו שיהיה שילוב, לא?

<ברוך לוברט: אני אתחיל מהסוף.

<ברוך לוברט: ההוראה האחרונה – בהמשך למה שדיברנו בזמנו, כשדיברנו על חברי הוועדה המייעצת – קובעת שעל אף הסעיף שמדבר על תקופות כהונה של שלוש שנים, חברי הוועדה מקרב הציבור ימונו לתקופות של שנתיים כדי לאפשר שימור של ידע שדיברנו עליו בזמנו.

<ברוך לוברט: לגבי סעיף התחילה.

<ברוך לוברט: אני רוצה להסביר את השינוי שמופיע בנוסח שהקראתי, בנוסח שפורסם.

<ברוך לוברט: בתחילה, כשפורסמה הצעת החוק, אנחנו ביקשנו שמועד התחילה של כל הצעת החוק יהיה ב-1 בינואר 2017.

<ברוך לוברט: אני מזכיר שאנחנו נקרא בפרק הבא הוראות שעה שמעניקות לרשות המסים סמכויות להגבלת שימוש במקום בשל הפעילות של הגורמים העבריינים בשוק נותני שירותי המטבע, והרצון לאפשר למפקח לפעול בשוק נקי.

<ברוך לוברט: אנחנו הצענו לאפשר לרשות המסים בפרק הבא – יש לה, לרשות המסים, את הניסיון ואת הידע בהתמודדות עם הגורמים הפליליים – לפעול בצורה יותר אגרסיבית כדי למנוע את הפעילות שלהם.

<ברוך לוברט: ולכן אני חוזר בהקשר הזה לסעיף התחילה, בעקבות תהליך מקביל שהיה להצעת החוק שלנו, וגם מכתב של היועץ המשפטי לממשלה.

<ברוך לוברט: בתחילת חודש מאי מינה שר האוצר את מנהל רשות המסים כרשם שירותי מטבע כדי לאפשר לו כבר מעתה לפעול בשוק העברייני הזה כדי לנסות לנקות אותו לקראת כניסתו לתפקיד של המפקח החדש.

<ברוך לוברט: ולכן כדי לאפשר למנהל רשות המסים תקופה משמעותית יותר מאשר עד ינואר 2017 – אנחנו מדברים על תקופה של שנתיים, בהתאם להנחיה של היועץ המשפטי לממשלה – אנחנו מציעים לחלק את תקופות התחילה ולעשות הבחנה בין נותני האשראי לבין הצ'יינג'ים, נותני שירותי מטבע או נותני שירותים בנכס פיננסי.

<ברוך לוברט: הפיקוח של נותני האשראי יתחיל כמתוכנן, ב-1 בינואר 2017.

<ברוך לוברט: לגבי אותם צ'יינג'ים ונותני שירותים בנכס פיננסי, הפיקוח עליהם של המפקח החדש יתחיל רק ביוני 2018 כדי שממאי האחרון נאפשר לרשות המסים לפעול בשטח ולנקות אותו כמה שיותר לקראת הכניסה של המפקח החדש לתפקיד רק ביוני 2018.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, הבחנה בין שני המגזרים.

<ברוך לוברט: אני מזכיר, החוק מדבר על שני עוסקים שונים, אחד אשראי, והשני, נותני שירותים בנכס פיננסי.

<ברוך לוברט: זה ההסבר לגבי הסעיף הזה.

<ברוך לוברט: אנחנו נראה את זה בהמשך לגבי הוראות השעה.

<ברוך לוברט: לגבי הוראת המעבר, אני אתן הסבר קצר.

<ברוך לוברט: אנחנו דיברנו עליה בזמנו בהצגה של הנושאים.

<ברוך לוברט: יש פה הקלה על עוסקים קיימים.

<ברוך לוברט: מה קורה עם נותני אשראי, או נותן שירותים בנכס פיננסי שהוא קיים, עובד כבר היום?

<ברוך לוברט: לפי החוק, מינואר 2017 או יוני 2018, לפי העניין, כל העוסקים הקיימים יחויבו ראשית לקבל רישיון, ודבר נוסף, לקבל היתר שליטה.

<ברוך לוברט: כל מי ששולט בעוסקים האלה, על אף שהם עוסקים קיימים היום.

<ברוך לוברט: אין הקלה, לא בנושא של מתן רישיון – כי אנחנו רוצים לראות במה מדובר, על אילו גופים אנחנו עתידים לפקח – וגם בנושא של היתרי שליטה.

<ברוך לוברט: בגלל ההשפעה המשמעותית שיש לבעל שליטה על נותן השירותים הפיננסיים, כל בעלי השליטה, אף אם מדובר בעוסקים קיימים, יצטרכו לקבל היתר שליטה.

<ברוך לוברט: היכן ההקלות?

<ברוך לוברט: בשני נושאים.

<ברוך לוברט: אחד, בהקשר של היתר החזקה למי שהוא בעל עניין – הוא לא שולט, הוא בעל עניין – ובנושא של נושאי משרה מכהנים היום בעוסקים קיימים.

<ברוך לוברט: לגבי שניהם אנחנו נותנים פטור לבעלי עניין לא לקבל היתר החזקה.

<ברוך לוברט: מספיק שנותן השירותים הפיננסיים מקבל רישיון, ההוראה בחוק קובעת שרואים בבעל עניין כמי שקיבל היתר.

<ברוך לוברט: וגם נושא משרה – איזשהו איזון שעשינו, לא רק בהקשר של חופש הקניין, בהקשר בעל עניין, אלא גם בהקשר של איזון עם הזכות לחופש העיסוק.

<ברוך לוברט: גם נושאי משרה בעוסקים קיימים שקיבלו רישיון לא יצטרכו להיות מאושרים על-ידי המפקח החדש.

<ברוך לוברט: הקלות בשני נושאים – אחד הוא היתר החזקה, לא היתר שליטה.

<ברוך לוברט: והנושא השני, אישור נושא משרה.

<ברוך לוברט: ועדיין, אנחנו כמובן מדגישים בסעיפים שקראתי – לדוגמה, בהקשר של היתר החזקה, זה לא מונע מהמפקח לדרוש ממישהו שהוא בעל עניין לתת מידע לצורך הפעלת הסמכות או כדי לבדוק אם התנאים התקיימו.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש אפשרות לבטל את ההיתר, יש חזקה על בעל היתר החזקה – יש קביעה בחוק שיש לו היתר לפי החוק החדש, אבל כמובן שיש אפשרות לבטל לו.

<ברוך לוברט: ואם יש מישהו שיש לו היתר החזקה ואחרי יום התחילה הוא רוכש אמצעי שליטה נוספים, אז הוא יצטרך לקבל היתר חדש.

<ברוך לוברט: וגם לגבי נושאי משרה, כמובן שזה שאני קובע שנושאי משרה בגופים קיימים לא יצטרכו לקבל אישור על הכהונה שלהם, זה לא אומר – אני מדגיש את הסעיף שקראתי – שזה לא גורע מהסמכות של המפקח להורות על הפסקת הכהונה.

<ברוך לוברט: כי יכול להיות שאחרי שהעסק הזה רץ והמפקח ייכנס לתפקיד שלו, והוא יבדוק איזשהו נותן שירותים ספציפי, והוא יראה שיש מישהו ספציפי שלא מתאים להיות נושא משרה, יש סמכות לפי החוק, בסעיפים שקראנו, ולפי השיקולים שקראנו, וכמובן, גם לדרוש כל מסמך או ידיעה שהוא צריך, כדי להורות לו על הפסקת הכהונה.

אלי כהן: תודה, ברוך.

אלי כהן: יש הערות?

אלי כהן: כן, בבקשה.

<עודד אופק: כן, יש מספר הערות ברשות אדוני.

<עודד אופק: ראשית, לנושא התחילה, סעיף 110(א).

<עודד אופק: אנחנו לא מוצאים איזושהי סיבה או הצדקה להבחנה בין נותני שירותי מטבע לבין נותני האשראי או נותני השירותים הפיננסיים ככלל.

<עודד אופק: לאחד התחולה היא החל מה-1 ביוני 2018, ולאחד יהיה מה-1 בינואר 2017.

<עודד אופק: אני מזכיר שחלים כאן הרבה מאוד שינויים – גם בהיבטים של ממשל תאגידי, גם נדרש לגייס כוח אדם מתאים, גם נדרש לכייל את המערכות הממוכנות.

<עודד אופק: בחלק מהמקומות נדרש לרכוש מערכות ממוכנות כדי להתאים למגוון הדיווחים, למגוון הדברים שצריך מבחינת הוראות החקיקה החדשות שמוחלות במסגרת הזו.

<עודד אופק: המשמעות להחיל את זה החל מה-1 בינואר 2017 – בשים לב לכך שסביר להניח שזה יעבור רק בעוד חודש או חודשיים – אנחנו מדברים, פחות או יותר, על ארבעה חודשי היערכות לתחילה של החוק הזה, שהוא חוק שמנקודת האפס הם צריכים להיערך בתוך ארבעה חודשים לחקיקה חדשה לגמרי.

<עודד אופק: אני מזכיר, יש כאן - - -

אלי כהן: החוק יעבור במהלך חודש יולי, כך שזה יותר משישה חודשים.

<עודד אופק: בסדר.

<עודד אופק: אבל עדיין זו תקופה קצרה.

<עודד אופק: כשאנחנו פנינו בתחילה, אחת מההערות המהותיות ביותר שלנו הייתה הוראת מעבר של שנה וחצי מבחינת התחילה כדי לאפשר לגופים להיערך, לבנות את התכניות העסקיות שלהם, לגייס את כוח האדם המתאים, לדון, לערוף סקרי ציות, לראות מה החובות שחלות עליהם בהתאם לחקיקה החדשה.

<עודד אופק: אני מזכיר שיש כאן גם אחריות דירקטורים שצריכים לוודא שכל הדברים חלים כמו שצריך.

יגאל גואטה: מה הבעיה להתחיל להיערך מעכשיו?

יגאל גואטה: למה אתם צריכים לחכות שהחוק יעבור?

יגאל גואטה: תתחילו להיערך מעכשיו.

<קריאה: כי זה מה שכתוב.

<עודד אופק: גם אם נתחיל להיערך מהיום – שזה קצת יותר משישה חודשים – תחשוב על זה, זה כמו חוק ניירות ערך חדש, שצריך ללמוד אותו, להיערך אליו.

<עודד אופק: הגופים היום ללא הסדרה של ממשל תאגידי וכל ההיבטים שמופיעים כאן.

<עודד אופק: אגב, סביר להניח שבמקביל לזה יעבור גם חוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות, שזה עוד היבט שנדרשת היערכות של כל הגופים מבחינת הדיווחים והדברים שיחולו.

חיים ילין: הבנו.

חיים ילין: מה הבקשה?

<עודד אופק: הבקשה שלנו הייתה במקור שנה וחצי מיום הכניסה לתוקף.

חיים ילין: זה בסדר.

חיים ילין: לא רוצים שנה וחצי, רוצים פחות.

חיים ילין: תמקד.

<עודד אופק: לפחות שנת היערכות.

<עודד אופק: לפחות.

<מיכה אבני: אי-אפשר - - - למערכות מחשוב.

<מיכה אבני: צריך להתאים את כל המערכות האלה.

<מיכה אבני: אין עדיין רגולטור שאפשר לדבר אתו בכלל על ההתאמות האלה, על ההיערכות לעבודה.

<מיכה אבני: כשאנחנו התקנו את המערכות - - - זה דבר שלקח כמה שנים מבחינת אינטראקציה אתם.

<מיכה אבני: אי-אפשר אפילו להתחיל לעבוד על זה, מי שיש לו רגולטור.

חיים ילין: יש פה סעיף ששר האוצר יכול להגיד שהוא מזיז את התאריך מה-1 בינואר אם הוא חושב שהטיעון הזה הוא נכון, שאי-אפשר - - -

<מיכה אבני: בהגדרה אין לך עם מי לדבר - - - אין לך עם מי לדבר.

<ברוך לוברט: קודם כל, לגבי ההערה של ההערכות של המפקח, אז דווקא מהצד של המפקח, אני מזכיר שבהתאם להוראות סעיף 19 לפקודת הפרשנות, ברגע שהחוק הזה יעבור – בהנחה שהוא יעבור בשבועות הקרובים – המפקח החדש לא צריך לחכות ל-1 בינואר 2017, אלא למפקח יש סמכות גם לערוך את המינויים וגם להעניק רישיונות והיתרים גם לפני יום התחילה, אבל הכול ייכנס לתוקף ביום התחילה.

<ברוך לוברט: אני מוכן לחזור למשרד ולשקול אפשרות להאריך את מועד התחילה בעוד איזושהי תקופה, אנחנו נוכל לתת תשובה.

אלי כהן: תשקול עד שלושה חודשים נוספים, ה-1 באפריל, 30 במרץ.

אלי כהן: שי, בבקשה.

<שי-אברהם פרמינגר: אני רוצה להרחיב פה משהו.

<שי-אברהם פרמינגר: אם אני מבין את החוק נכון, יש פה הבחנה בין נותני שירותי מטבע, שבגדול אלו הצ'יינג'ים הקטנים, לבין נותני שירותי אשראי, שהם הגופים היותר גדולים שיש להם מערכות מחשוב משמעותיות, הצורך להיערכות הרבה יותר מהותי.

<שי-אברהם פרמינגר: לכן נוצרה פה הבחנה בדיוק – אם למישהו יש צ'יינג', יש לו שניים או שלושה עובדים, הצורך שלו לעשות מספר דברים הוא קטן מאוד, אין לו כמויות של דיווחים.

<שי-אברהם פרמינגר: דווקא לעסקים שהם נותני שירותי אשראי, שהם עסקים מוסדרים יותר, שיש בהם כמות גדולה מאוד של דיווחים, צורך המחשוב שלהם וצורך ההתארגנות - - -

אלי כהן: שי, אנחנו מסכימים.

אלי כהן: בכל מקרה, נותני שירותי אשראי יישאר 2018.

אלי כהן: נשקול לגבי נש"מ שלושה חודשים.

<שי-אברהם פרמינגר: זה בדיוק רשום הפוך, אלא אם כן אני מבין לא נכון, ברוך.

<שי-אברהם פרמינגר: אם ההבנה שלי לא נכונה – ההבנה שלי הייתה צריכה להיות בדיוק כמו שלך.

<ברוך לוברט: עוד פעם, התכלית של הדחייה בשנה וחצי של נותני שירותי מטבע היא לא לצורך היערכות.

<ברוך לוברט: התכלית היא לא היערכות, כי היערכות כמו שאתה מציג אולי היא שונה.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על תקופה של שנתיים כדי לאפשר לרשות המסים, שנכנסו במאי האחרון במינוי של שר האוצר להיות רשם נותני שירותי מטבע.

<ברוך לוברט: אנחנו מבקשים לתת לרשות המסים זמן פעולה בשטח כדי לנקות את השוק.

<ברוך לוברט: דווקא בגלל שהשוק של נותני שירותי המטבע הוא שוק שיש בו פעילות גדולה מאוד של גורמים עבריינים, איזשהו רצון לתת למפקח שייכנס לפעילות ביוני 2017 - - -

<שי-אברהם פרמינגר: יכול להיות שאני לא מבין מה שכתוב פה נכון.

<שי-אברהם פרמינגר: ההבנה שלי הייתה שלאוכלוסיות שאתם חוששים שהם בעלי עיסוקים שיש בהם ציבור מסוים – אני לא רוצה לעשות הכללות, חס וחלילה – של גופים עבריינים, אז להם תעשו מועד כמה שיותר קרוב כדי שהחוק יחול עליהם כמה שיותר מהר.

<שי-אברהם פרמינגר: אבל גופים שאתם יודעים שהם מסודרים והם גדולים ויש בהם כמות של בירוקרטיה של דיווחים מטורפת – מערכות המחשוב שלי זו אופרציה.

<שי-אברהם פרמינגר: אין דבר שבשלושה-ארבעה חודשים משתנה בכמות העסקאות, זה פשוט לא פרקטי, לא אצלי, ולא אצל אף אחד מארבעת השחקנים שיושבים פה.

<שי-אברהם פרמינגר: כן, אלו הגופים הגדולים יותר, המשמעותיים יותר.

<שי-אברהם פרמינגר: דווקא הגופים האלה צריכים, בגלל כמות המידע שיש וכמות הפעילות שלהם, יותר זמן התארגנות, ושם החשש לעבריינות פלילית – אני אגיד בעדינות – הוא הרבה יותר קטן.

<שי-אברהם פרמינגר: ולכן, כמו שחבר הכנסת כהן אמר, הגישה שלי הייתה צריכה להיות שאיפה שיש חשש לגופים עבריינים, שם מועד התחולה צריך להיות כמה שיותר מהיר בגלל שאנחנו רוצים לנקות, זה חלק ממטרות החוק.

<שי-אברהם פרמינגר: ואיפה שהמטרה היא פחות הנושא הזה ויותר - - - מסודרת, אפשר לתת לגופים להתארגן כמו שצריך.

<שי-אברהם פרמינגר: כי אני לא רוצה להיות במצב שאני אעשה עבירה פלילית רק בגלל זה שמערכות המחשוב שלי, או של אחד מהחברים הגדולים יחסית, לא - - -

אלי כהן: שי, הנקודה היא ברורה ולכן אני גם הבנתי את אותו היגיון.

אלי כהן: צריך לזכור שגם היום יש מערכת חקיקה שהיא קיימת.

אלי כהן: כאן אנחנו מדברים על יצירת מפקח, אבל גם היום יש הוראות שחלות על הגופים השונים.

אלי כהן: והסיבה, כפי שציין ברוך, היא דווקא סיבה להיערכות של רשות המסים, ולא סוגית הסיכונים שאתה דיברת עליהם.

אלי כהן: אנחנו בכל זאת נשקול את הנושא של הארכה בשלושה חודשים.

אלי כהן: אני חושב שזה פרק זמן די והותר מכיוון שרוב הגופים הרציניים היום, לדעתי, עובדים ברמות יותר אפילו גבוהות מהנדרש.

חיים ילין: אני שואל שאלה, אתם מפחדים מתחרות?

חיים ילין: אני חייב להבין.

חיים ילין: זו ריצה מול השעון?

<שי-אברהם פרמינגר: לא, רק מהטכניקה שניפול על הפרטים.

חיים ילין: אבל נגיד שקובעים ב-1 בינואר, ואתם לא יכולים להיות מוכנים, רק ב-1 ביוני 2017.

חיים ילין: מה זה משנה?

חיים ילין: אפשר לקפוץ על הראש.

<מיכה אבני: ב-2 בינואר זו תהיה עבירה פלילית.

<שי-אברהם פרמינגר: זו עבירה פלילית.

חיים ילין: לא הבנת מה שאני אומר.

חיים ילין: נגיד שבחקיקה כתוב 1 בינואר.

חיים ילין: אתה לא מוכן ב-1 בינואר.

חיים ילין: טכנית, אתה לא יכול.

חיים ילין: לא יכול.

חיים ילין: וכולם יהיו מוכנים ב-1 ביוני.

חיים ילין: מה זה משנה?

חיים ילין: אף אחד לא מוכן.

יגאל גואטה: הוא אומר שכולם לא יוכלו.

<מיכה אבני: זו תהיה עבירה.

חיים ילין: אבל יש פה בן אדם שהוא אחראי, ולכן הוא יצטרך להביא, לפי מה שכתוב בחוק, החלטה שדוחים את זה.

<שי-אברהם פרמינגר: דווקא הגופים הגדולים יותר, המשמעותיים יותר - - -

חיים ילין: את זה הבנתי.

אלי כהן: הבנו.

אלי כהן: שי, הבנו.

אלי כהן: שי, הנושא ברור.

<עודד אופק: אדוני, כמה הערות.

<עודד אופק: קודם כל - - -

אלי כהן: לא, את הנושא הזה מיצינו, דיברנו על לוחות הזמנים, ביקשנו ממשרד האוצר לבדוק- - -

<עודד אופק: אני רציתי להציע הצעה.

<עודד אופק: מאחר ואנחנו לא מתנגדים למהות ולרציונל שבחקיקה של היושר והיושרה, שהרי זוהי הנקודה המהותית ביותר – אנחנו לא מתנגדים שהיושר והיושרה ייבחן במועד מוקדם יותר.

<עודד אופק: אנחנו מדברים על הטכניקה.

<עודד אופק: לא להפיל אותנו על הטכניקה כי לא יהיה לנו למי לפנות.

<עודד אופק: אם מישהו נדרש להכניס את החוק ב-1.1.2017, אני מבטיח לך, גם אם לא נהיה מוכנים, החוק הזה ייכנס לתוקף ב-1.1.2017.

<עודד אופק: מה שכן, אנחנו מוכנים – ואני חושב שזו גם הצעה, אם היא תיתן מענה – יושר ויושרה תבחנו קודם.

<עודד אופק: הרי אנחנו ודאי יכולים לעמוד בזה.

חיים ילין: אבל זה לא שלושה חודשים.

חיים ילין: אנחנו לא יכולים לקבוע, גם אם זה שלושה חודשים, שישה חודשים או 1 בינואר.

אלי כהן: אז מה אתה מציע?

<עודד אופק: אני לא יודע, התחולה הזאת של - - -

יגאל גואטה: אבל בכל דבר בעולם יש לוח זמנים.

יגאל גואטה: אמרו ששישה חודשים זה קצר מדי, אומר היושב-ראש תבחנו - - -

אלי כהן: רוב הגופים המאורגנים עומדים כבר היום בהצעה.

אלי כהן: רוב הגופים המאורגנים והרציניים – ויש כאן חברות רציניות, הן כך מתנהלות גם היום, חלקן גם חברות ציבוריות, אז הרגולציה שלהן היא אפילו יותר ממה שרשום כאן.

<עודד אופק: אנחנו מוצאים ששנה, לקבוע את יוני 2017 – אנחנו חושבים שזה תאריך שלא נוכל - - -

אלי כהן: תמשיך בבקשה לנקודה הבאה.

<עודד אופק: נקודה נוספת, גם כן, נוגעת לחוקתיות של החקיקה הזו.

אלי כהן: סעיף?

<עודד אופק: זה כבר סעיף 111ב מבחינת הוראות מעבר לגבי בעלי שליטה.

<עודד אופק: כאן זה ספציפית היתר החזקה.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שצריך לפטור גם בעל שליטה קיים, שהוא ייחשב כמי שקיבל היתר שליטה, אלא אם כן נפל בו פגם של יושר ויושרה.

<עודד אופק: צריך לשים לב שכיום מי שהוא בעל שליטה על חברה עשוי להיבחן על כל ההיבטים שקבועים בסעיף 26 לחוק, מי יכול לשמש בעל שליטה, כשהוא היום כבר בעל שליטה.

<עודד אופק: זו בעצם נטילת היתר השליטה הקיימת לו בכלל כל הנסיבות שמופיעות בסעיף 26, לא כולן יושר ויושרה, אגב.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שצריך גם הוראת מעבר לגבי בעל שליטה או היתר שליטה כאמור, למעט הנושא של יושר ויושרה, שהוא יורד לשורשו של העניין.

<עודד אופק: הערה אחרונה, אדוני, ברשותך.

<עודד אופק: אנחנו הערנו את זה לפני משרד המשפטים.

<עודד אופק: גם הוראת המעבר הקיימת לגבי נושאי משרה והיתר החזקה, יש בו מעגליות.

<עודד אופק: מדוע מעגליות?

<עודד אופק: כי הוא אומר אתה תיחשב כמי שיש לו היתר אם קיבלת רישיון לפי החוק.

<עודד אופק: כדי לקבל רישיון לפי החוק נדרש להוכיח את היושר והיושרה ואת ההיבטים של פגם במהימנות של נושא המשרה והמחזיק.

<עודד אופק: כדי לקבל את ההיתרים הרלוונטיים האלה צריך להוכיח לפני הרגולטור בהתאם לסעיפים בחוק שנושא המשרה או מבקש היתר ההחזקה עומדים בכל הדרישות של החוק כדי שהחברה תקבל את הרישיון.

<עודד אופק: לכן הסעיפים שמתנים, שאומרים אתה תהיה בעל היתר החזקה או אתה תהיה נושא משרה שיכול להמשיך לכהן – אם החברה קיבלה רישיון, צריך להחריג את כל הסעיפים שניתן להתנות על הרישיון של החברה בגלל היבטים שקשורים בנושא המשרה והמחזיק.

<עודד אופק: אני מקווה שהצלחתי לחבר את המעגל.

אלי כהן: סוגיות נוספות, אם יש?

אלי כהן: אנחנו נדון בזה פנימית.

אלי כהן: ברוך, תמשיך בבקשה.

<ברוך לוברט: "פרק י״ז: סמכויות להגבלת שימוש במקום - הוראות שעה".

<ברוך לוברט: יש לנו בפרק הזה שלושה סימנים של הוראות שעה, האחרון שבהם נוסף, זה תיקונים עקיפים להוראת שעה בעקבות החלוקה שעשינו בין סעיפי התחילה.

<ברוך לוברט: אני אקרא ואחר-כך אני אסביר.

<ברוך לוברט: "פרק י״ז: הוראות שעה – סימן א׳:

<ברוך לוברט: סמכויות להגבלת שימוש במקום - הוראת שעה מיום הפרסום עד יום התחילה – 112.

<ברוך לוברט: הוראת שעה מיום הפרסום עד יום התחילה – בתקופה שמיום פרסומו של חוק זה עד יום תחילה יהיו נתונות למנהל רשות המיסים כהגדרתו בסעיף 1 לפקודת מס הכנסה או למי שהוא הסמיכו לכך (בפרק זה - המנהל) ולבית המשפט, הסמכויות המפורטות בסימן זה".

<ברוך לוברט: "113.

<ברוך לוברט: צו מינהלי – (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי חצרים שבהם מתנהל עסקו של נותן שירותי מטבע הרשום במרשם לפי פרק ד׳1 לחוק איסור הלבנת הון (בסימן זה - המרשם), משמשים באופן שיטתי לביצוע אחת מן העבירות המנויות להלן כחלק מפעילותו, וכי נותן שירותי המטבע יודע על כך, והיה לו יסוד סביר לחשש כי החצרים ימשיכו לשמש לביצוע עבירה כאמור אם לא יוגבל השימוש במקום באופן מידי, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הרשם של נותני שירותי מטבע כמשמעותו בפרק ד׳1 האמור (בסימן זה - הרשם), לצוות בכתב על הגבלת השימוש בחצרים: (1) עבירה לפי סעיף 220 לפקודת מס הכנסה; (2) עבירה לפי סעיף 117(ב) או (ב1) לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו-1975; (3) עבירה לפי סעיף 98(ג2) לחוק מיסוי מקרקעין, (שבח ורכישה), התשכ״ג-1963; (4) עבירה לפי סעיף 211(א1) לפקודת המכס.

<ברוך לוברט: (א1) בבואו של המנהל ליתן צו הגבלת שימוש במקום, ישקול, בין היתר, ביצוע עבירות קודמות במקום, את ידיעת בעל המקום או המחזיק במקום על ביצוע עבירה במקום או על הכוונה לבצע עבירה במקום ואת מידת הפגיעה שתגרם לבעלים או למחזיק של המקום מהוצאת הצו".

<ברוך לוברט: "(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), מצא המנהל כי מתן צו לפי אותו סעיף קטן דרוש בלא דיחוי, רשאי הוא לתתו גם בלי שהתייעץ עם הרשם, ובלבד שיודיע לרשם בהקדם האפשרי לאחר מכן על מתן הצו.

<ברוך לוברט: (ג) צו לפי סעיף זה יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו ורשאי המנהל להאריכה לתקופות נוספות, ובלבד שסך התקופות לא יעלה על 30 ימים.

<ברוך לוברט: (ד) על צו לפי סעיף זה יחולו הוראות סעיפים 3(א)(2) ו-(ב) ו-4 לחוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות, התשס״ה-2005 (בסימן זה - חוק הגבלת השימוש במקום).

<ברוך לוברט: (ה) הוצא צו הגבלת שימוש במקום לפי הוראות סעיף זה, לא יינתן צו חדש כאמור בסעיף קטן (א) בתוך שנה מיום שפקע תוקפו של הצו הקודם אלא באישור של פרקליט מחוז אשר שוכנע כי הוצאת צו חדש מוצדקת בשל שינוי של ממש בנסיבות".

<ורד קירו זילברמן: היה כאן שינוי, יושב-ראש יחידת תביעות.

<ברוך לוברט: בסעיף קטן (ה).

<ורד קירו זילברמן: כן.

<ורד קירו זילברמן: בעקבות הערה של רשות המסים.

<ברוך לוברט: "114.

<ברוך לוברט: (א) בית משפט השלום רשאי, לבקשת תובע כמשמעותו בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ״ב-1982, לתת צו להגבלת שימוש במקום, בהתקיים האמור בסעיף 113(א).

<ברוך לוברט: (ב) צו לפי סעיף קטן (א) יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו ושלא תעלה על 90 ימים, ורשאי בית המשפט להאריך את תוקפו לתקופה נוספת שלא תעלה על 90 ימים אם שוכנע כי הגבלת השימוש במקום חיונית למניעת המשך ביצוע העבירה שבשלה הוצא הצו ורשאי הוא לחזור ולצוות כאמור מזמן לזמן אם שוכנע כאמור ובשים לב, בין היתר, לאופן התקדמות החקירה בעניין העבירה שבשלה הוצא הצו.

<ברוך לוברט: (ג) בבואו ליתן צו שיפוטי להגבלת שימוש במקום או להורות על הארכתו, ישקול בית המשפט, בין היתר, ביצוע עבירות קודמות במקום, את ידיעת בעל המקום או המחזיק במקום על ביצוע עבירה במקום או על הכוונה לבצע עבירה במקום ואת מידת הפגיעה שתגרם לבעלים או למחזיק של המקום מהוצאת הצו.

<ברוך לוברט: (ד) על צו לפי סעיף זה יחולו הוראות סעיפים 2(ב), (ג), (ה) עד (ז) ו-4 לחוק הגבלת שימוש במקום".

<ברוך לוברט: "115.

<ברוך לוברט: (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי בחצרים מסוימים עוסק אדם במתן שירותי מטבע בלי שהוא רשום במרשם, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הרשם, לצוות בכתב על הגבלת השימוש באותם חצרים.

<ברוך לוברט: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), מצא המנהל כי מתן צו לפי אותו סעיף קטן דרוש בלא דיחוי, רשאי הוא לתתו גם בלי שהתייעץ עם הרשם, ובלבד שיודיע לרשם בהקדם האפשרי לאחר מכן על מתן הצו.

<ברוך לוברט: (ג) על צו לפי סעיף קטן (א) יחולו הוראות סעיפים 21 ו-22 לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח-1968 (בסעיף זה - חוק רישוי עסקים), בשינויים המחויבים".

<ברוך לוברט: "116.

<ברוך לוברט: הוגש כתב אישום בשל עבירה לפי סעיף 11יב(א)(1) לחוק איסור הלבנת הון או הורשע אדם בעבירה כאמור תהיה נתונה לבית המשפט הסמכות לצוות כאמור בסעיפים 16 או 17 לחוק רישוי עסקים, בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: 117.

<ברוך לוברט: לא קוימו הוראות צו שניתן לפי סימן זה, רשאי המנהל, או מי שהוסמך על ידי בית המשפט, לנקוט כל אמצעי סביר הדרוש לצורך ביצועו ורשאי הוא לקבל סיוע של שוטר לשם שימוש בכוח סביר הדרוש לצורך ביצוע הצו.

<ברוך לוברט: 118.

<ברוך לוברט: התעורר חשד לביצוע עבירה כאמור בסעיף 113(א) או עבירה לפי סעיף 11יב(א)(1) לחוק איסור הלבנת הון, רשאי המנהל לתפוס חפץ, לרבות כסף, הקשור לעבירה; על תפיסה כאמור יחולו סעיפים 32 ו-39 לפקודת מעצר וחיפוש בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: 119.

<ברוך לוברט: על אף הוראות סעיף 31א לחוק איסור הלבנת הון, רשאי הרשם לגלות ידיעה או להראות מסמך למנהל לשם ביצוע הסמכויות המוקנות לו לפי סימן זה ובמידה הנדרשת לשם כך".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: כפי שציינתי בהקשר של סעיף התחילה, בשל הפעילות שיש כיום של גורמים עברייניים בשוק של נותני שירותי מטבע, והרצון לאפשר למפקח לפעול בשוק נקי ככל שאפשר, ההצעה פה – בעקבות צוות היישום, והצוות שישב בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי פיסקלי), ההצעה היא שמובאת בפניכם היא לאפשר לרשות המסים, שיש לה את הידע ואת הניסיון בהתמודדות ובאכיפה מול הגורמים הפליליים האלו, לפעול כדי לאפשר למפקח לפעול בשוק נקי.

<ברוך לוברט: ולכן יש פה חלוקה לשני סימנים, להוראת השעה עד יום התחילה, ולהוראת שעה מיום התחילה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, הוראת השעה הזאת שקראתי כבר תחול מהיום שהצעת החוק הזאת תפורסם ברשומות, אחרי שתאושר בקריאה שנייה ושלישית.

<ברוך לוברט: לפי ההצעה, מנהל רשות המסים יוכל להפעיל, בהתייעצות עם רשם שירותי מטבע – כי בשלב הראשון עדיין יהיה רשם עד שהחוק ייכנס לתוקף – סמכויות מנהליות והוא יוכל להורות גם על סגירת עסקים שעברו עבירות מס חמורות, או שהם פעלו בלא רישום במרשם שמתנהל לפי חוק איסור הלבנת הון.

<ברוך לוברט: ישנן סמכויות נוספות, גם אפשרות לקבל צו שיפוטי להגבלת שימוש.

<ברוך לוברט: סמכות של בית משפט להגביל את השימוש במקום עסקים מסוים למי שעוסק בלא רישום.

<ברוך לוברט: אם לא קוימו הוראות הצו, מנהל רשות המסים יכול לנקוט אמצעים לביצוע של הצו, ולהסתייע גם בשוטר.

<ברוך לוברט: סמכויות תפיסה, וסמכות לרשם נותני שירותי מטבע לגלות ידיעות ומסמכים למנהל רשות המסים כדי לאפשר לו את ביצוע הסמכויות האלה.

<ברוך לוברט: אני אשמח אם ירצו מרשות המסים לפרט יותר או להרחיב.

<קריאה: אם יש שאלות, נשמח להרחיב.

<ורד קירו זילברמן: אני רק רוצה להעיר הערה, שהמודל הזה הוא מודל ייחודי, ואנחנו אמרנו את זה.

<ורד קירו זילברמן: הוא לקוח מהצעת חוק שנידונה בימים האלה בוועדת חוקה: הצעה לתיקון חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות.

<ורד קירו זילברמן: חשוב לי להדגיש שגם התוספות שאתם רואים באדום שהייעוץ המשפטי של הוועדה הזו ושל ועדת חוקה הוספנו נעשו כדי להתאים את הנוסחים, ושלא יהיה שוני מהותי בין הנוסח שם לנוסח פה.

<ורד קירו זילברמן: חשוב לי להדגיש שכן יש שינויים קלים שנעשו בגלל שמדובר פה על סוג אחר של פעילות, אבל כאן התחייבה רשות המסים שלא יהיה בזה כדי להשליך על הנוסח בוועדת חוקה ולא יהיו איזשהו טענות לשינוי ככל שהדברים ישונו בוועדת חוקה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: הערות נוספות?

<ישי פרלמן: רק הערה טכנית.

<ישי פרלמן: ישי פרלמן, רשות המסים.

<ישי פרלמן: ניסוחית, הערת על ראש יחידת תביעות.

<ישי פרלמן: בנוסח שכתוב כתוב: כהגדרתו בחוק גזר הדין הפלילי.

<ישי פרלמן: בסעיף 1, בסעיף ההגדרות, אין הגדרה לראש יחידת תביעות, אז זה רק כמשמעותו בסעיף 60א לחוק גזר הדין הפלילי.

<ורד קירו זילברמן: בסדר, זה עניין של ניסוח.

אלי כהן: ברוך, תקרא את הסעיפים האחרונים בבקשה.

<ברוך לוברט: "סימן ב׳: סמכויות להגבלת שימוש במקום - הוראת שעה מיום התחילה – 120.

<ברוך לוברט: (א) בתקופה שמיום התחילה עד תום שלוש שנים מיום פרסומו של חוק זה יהיו נתונות למנהל ולבית המשפט הסמכויות שבסימן א' ויחולו הוראות הסימן האמור, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה: (1) בכל מקום במקום "הרשם" יבוא "הרשם או המפקח, לפי העניין"; (2) הסמכויות לפי סעיפים 113 ו-114 יהיו נתונות למנהל ולבית המשפט גם לגבי חצרים שבהם מתנהל עסקו של נותן שירותים פיננסיים ומתקיים בהם האמור באותם סעיפים; (3) הסמכויות לפי סעיפים 115 ו-116 יהיו נתונות למנהל ולבית המשפט גם לגבי חצרים שבהם עוסק אדם במתן שירותים פיננסיים בלא רישיון; (4) הסמכות לפי סעיף 118 תהיה נתונה למנהל גם אם התעורר חשד לביצוע עבירה כאמור בסעיף 113(א) או עבירה לפי סעיף 92(א)(1) ו-(2); (5) הוראות סעיף 119 יחולו על אף הוראות סעיף 94.

<ברוך לוברט: (ב) השר, באישור בהסכמת שר המשפטים ובאישור וועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) ובלבד שתסתיים לא יאוחר מתום חמש שנים מיום פרסומו של חוק זה".

<ברוך לוברט: סעיף 121, שגם הוא סעיף שנדון - - -

<ורד קירו זילברמן: דווקא רשות המסים הביעה הסכמה.

<ברוך לוברט: אוקיי.

<ברוך לוברט: "121.

<ברוך לוברט: המנהל ידווח לוועדת הכספים של הכנסת מדי שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה ועד לתום התקופה כאמור בסעיף 120 על פעולות שננקטו בהתאם להוראות פרק זה".

<ברוך לוברט: "סימן ג': תיקונים עקיפים - הוראות שעה – 122.

<ברוך לוברט: בתקופה שמיום התחילה ועד למועד הקבוע בסעיף 110(ב), יקראו את חוק איסור הלבנת הון, כך - 1) בסעיף 1, אחרי ההגדרה "חוק ניירות ערך" יבוא: ""חוק שירותים פיננסיים מוסדרים" - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016;"; "נותן שירותי אשראי" - בעל רישיון למתן אשראי וכן מי שעיסוקו במתן אשראי כהגדרתם בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים ולמעט תאגיד בנקאי וכל גוף אחר המנוי בתוספת השלישית;" (2) בסעיף 11ג(א) - (א) פסקה (5) - תימחק; (ב) פסקה (6) - תימחק.

<ברוך לוברט: (3) בסעיף 11יג(א), אחרי פסקה (6) יבוא: "(6א) לעניין נותן שירותי אשראי - המפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי החוק האמור;"; (4) בתוספת השלישית, אחרי פרט 5 יבוא: "5א.

<ברוך לוברט: נותן שירותי אשראי".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: יש שני סעיפים שקראתי.

<ברוך לוברט: אחד, סעיף ב' – סמכויות להגבלת שימוש במקום, הוראת שעה מיום התחילה.

<ברוך לוברט: זו למעשה תמונת מראה לסימן הראשון שקראנו והסברנו.

<ברוך לוברט: אנחנו מתאימים את הוראת השעה עד יום התחילה, מיום התחילה ואילך לתקופה של סך הכול שלוש שנים מיום הפרסום של החוק.

<ברוך לוברט: מכיוון שבמקום הרשם יהיה לנו את המפקח החדש, או לחילופין, עד יוני 2018, כמו שהסברנו, יהיה לנו גם רשם לגבי נותן שירותים בנכס פיננסי ויהיה לנו את המפקח לנותני אשראי, ומיוני 2018 יהיה לנו מפקח לכולם, אז עשינו פה את ההתאמות שנדרשו.

<ברוך לוברט: גם בגלל החלוקה שאנחנו עושים בסעיף התחילה, הוספנו סימן נפרד של תיקונים עקיפים, הוראות שעה, גם בתיקונים העקיפים, לדוגמה בחוק איסור הלבנת הון כיוון שיש עכשיו חלוקה של תקופות.

<ברוך לוברט: בתקופת הביניים יש התאמות שאנחנו צריכים לעשות לחלוקה בין מה שקורה בינואר 2017 ומה קורה מיוני 2018, ואלו ההתאמות שהקראנו.

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: הערות?

אלי כהן: שאלות?

אלי כהן: סוגיות?

אלי כהן: אני רוצה לסכם את הישיבה, אלא אם כן יש הערות לפני שאנחנו מסכמים את הישיבה.

אלי כהן: בפתח הסיכום אני רוצה לציין את העבודה שהושקעה גם על-ידי משרד האוצר וגם על-ידי ורד, היועצת המשפטית, וכל הגורמים השונים מהממשלה, גם משרד המשפטים, רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון, שפעלו בנושא.

אלי כהן: אני חושב שהיו כאן נציגים של הגורמים הרלוונטיים, ההערות נשמעו.

אלי כהן: מבחינת השלב הבא, יש דיון שאמור להיות ב-1 ביוני - - - לנושא שוק ההון, ברוך.

אלי כהן: בדיון הבא אנחנו נעבור לנושא של הצבעות על הסעיפים הספציפיים.

אלי כהן: אנחנו מתכוונים במהלך חודש יוני הביא את הנושא לקריאה שנייה ושלישית, אלא אם כן תהיה התייחסות אחרת שתרצו לדבר עליה.

אלי כהן: אני רוצה שתפעלו להגיע להסכמות בנושאים שהיו ושנידונו.

אלי כהן: בכלל, צריך לזכור מה המסרים העיקריים שלנו.

אלי כהן: אחת, לגרום בסופו של דבר לשוק הזה להתפתח.

אלי כהן: זו המטרה שלנו.

אלי כהן: לראות את שוק האשראי מתפתח, לראות שיש שם רגולציה שהיא סבירה.

אלי כהן: רגולציה שתהפוך אותם לאמצעי שיוכל לתת להם כלים לפעול לצד הגופים החוץ בנקאיים שיפעלו בצורה ראויה וטובה לצד הגופים הבנקאיים.

אלי כהן: אני חושב שגם הסוגיות של הגנת הצרכן – מכיוון שאני בטוח שגם החברות שיושבות כאן הן חברות רציניות – בסוף ישרתו ויקנו לענף הזה את כל הקרדיטציה הנדרשת על מנת לצמוח.

אלי כהן: באותם מקרים שאפשר להפחית בנטל הרגולציה, בהחלט להפחית, אבל עם זאת, לשמור גם על כל אותם לקוחות שנדרשים באותו ענף.

אלי כהן: רצית לציין משהו, ברוך?

<ברוך לוברט: בתחילת הישיבה הבאה, עוד לפני ההצבעות, נצטרך לחזור מעט אחורה.

אלי כהן: נכון, יש בערך עשרה סעיפים - - -

<ברוך לוברט: גם עדכונים.

אלי כהן: ברור.

אלי כהן: אנחנו נקריא את אותו מספר סעיפים שוורד סימנה.

אלי כהן: אני רוצה להודות לכולכם.

אלי כהן: נתראה בישיבה הבאה, בהקראות ובהצבעות.

אלי כהן: הישיבה נעולה.