ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 210, 2016-06-20 11:15

ניסן סלומינסקי: צהריים טובים או בוקר טוב, כל אחד איך שירצה.

ניסן סלומינסקי: שלום לכל חברי.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שחלקם נמצא בטקס.

ניסן סלומינסקי: יש עכשיו טקס החלפת מנכ"לים של הכנסת.

ניסן סלומינסקי: כידוע, מנכ"ל הכנסת נבחר להיות ראש עיריית נצרת, אז יש עכשיו טקס החלפת מנכ"לים.

ניסן סלומינסקי: אני הייתי שם שירא אותי מרחוק וזהו.

ניסן סלומינסקי: לחתום.

ניסן סלומינסקי: שלום לאנשי הממלכה על גווניהם.

ניסן סלומינסקי: שלום לכל המצטרפים שמלווים אותנו ושלום לכל המצטרפים החדשים.

ניסן סלומינסקי: אני רואה כאן מלשכת עורכי הדין – ברוכים הבאים.

ניסן סלומינסקי: יש כאן עוד לשכות שאני לא מזה, גם הם מבורכים.

ניסן סלומינסקי: נמשיך את ההקראה.

ניסן סלומינסקי: אתם צריכים לחזור אלינו עם סעיף 10, נדמה לי.

ניסן סלומינסקי: נכון?

<מוריה כהן בקשי: כן.

<מוריה כהן בקשי: עצרנו בסעיף - - -

יעקב פרי: בסעיף 7 לגבי הפנייה לגישור.

יעקב פרי: הגענו לנוסח מוסכם אחר.

ניסן סלומינסקי: תעדכן את 7.

ניסן סלומינסקי: על 10 נקפוץ ונעשה אותו קצת יותר מאוחר כי אני רוצה שנמשיך בהקראה.

ניסן סלומינסקי: אם חפצי חיים אנחנו ורוצים שהחוק והתקנות יעברו, אני מציע שלא נדקדק - - -

יעקב פרי: אני אקרא במהירות רבה.

ניסן סלומינסקי: לא יותר מדי נדקדק אלא נתקדם.

יעקב פרי: "7 (ב) המליצה יחידת הסיוע על הליך גישור, תביא יחידת הסיוע בפני הצדדים את רשימת המגשרים לפי תקנות בתי המשפט לעניין מגשרים לפי סעיפים 79ד ו- 109 לחוק בתי המשפט (להלן -תקנות רשימת המגשרים) ותמליץ להם על סוגי מגשרים מתוך הרשימה, המתאימים למאפייניהם.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: זה נוסח שמחליף את הנוסח שהקראנו בדיון הקודם.

יעקב פרי: בדיון הקודם עלתה טענה ודאגות היו על כך שההפניה תהיה למגשרים מסוימים.

יעקב פרי: זאת לא הכוונה.

יעקב פרי: הכוונה היא להפנות לרשימת מגשרים שיש בה חתכים של מגשרים לפי מאפיינים שונים.

יעקב פרי: יחידת הסיוע תפנה לאותה רשימה ולחתכים הספציפיים שברשימה.

ניסן סלומינסקי: אבל הרשימה עצמה תהיה מלאה?

יעקב פרי: נכון.

יעקב פרי: הרשימה תהיה שמית אבל יחידת הסיוע לא תגיד: פנו אל פלוני או אלמוני אלא פנו למגשר מהסוג הזה, נניח: שפעל באזור מסוים, שתחום התמחותו הוא כך וכך, שדובר את השפות שלכם, שרגיש תרבותית וכן הלאה.

יעקב פרי: משכך, בסעיף קטן (ד): "ההמלצה תיעשה, ככל האפשר באופן שוויוני בכפוף לשיקולים המפורטים בתקנה זו.".

יעקב פרי: אנחנו סבורים שאין בה צורך הואיל ואנחנו מפנים לחתך מסוים ולא לרשימה שמית.

<אמיר זימן: עד שיהיו תקנות מגשרים.

יעקב פרי: עד שיהיו תקנות מגשרים.

יעקב פרי: הם יובאו בהקדם, אני מקווה כך.

יעקב פרי: בימים הקרובים, משרד הרווחה יחד עם משרד המשפטים יצאו בקול קורא לרשימה זמנית שתכלול את המגשרים שיעמדו במאפיינים שיהיו באותה רשימה והיא תשמש את יחידות הסיוע עד אשר תקנות המגשרים המלאות יכנסו לתקפן.

יעקב פרי: אני מדלג על תקנה 9.

יעקב פרי: בתקנה 9 קיבלנו הערות שאת ההודעה הנלווית שכבר הסברנו עליה בפעם הקודמת, צריך שהדבר ייעשה בטופס.

יעקב פרי: פשוט הוספנו טופס.

יעקב פרי: ענייו טכני לחלוטין.

יעקב פרי: זה טופס 4.

יעקב פרי: תקנה 10 - - -

ניסן סלומינסקי: על 10 נדלג כרגע.

ניסן סלומינסקי: יש בקשה של אחת המגישות שתגיע רק - - -

יעקב פרי: אם כך, אני מדלג ברשותכם.

יעקב פרי: אני חושב שהגענו על לתקנה 12.

יעקב פרי: את 11 קראנו?

<נועה ברודסקי-לוי: את 11 קראנו וגם הוספתם את "לשון פוגענית" - - -

יעקב פרי: אני אקריא את 11.

יעקב פרי: "סדרי דין בבקשה לסעד זמני 11.

יעקב פרי: (א) תשובת המשיב לבקשה לסעד זמני לפי תקנה 10 תוגש בתוך עשרה ימים, בצירוף אסמכתאות ותצהיר; התשובה תיערך בצורה קצרה ותמציתית ותכלול אך ורק את עיקרי העובדות בתגובה לבקשה.

יעקב פרי: (ב) הערכאה השיפוטית רשאית למחוק או להורות על תיקון בקשה או תשובה לסעד זמני שהוגשה לה שלא נערכו בצורה קצרה ותמציתית או שכללו עובדות שאינן דרושות לצורך הדיון בבקשה או שנכתבה בלשון פוגענית, ולחייב את מגישה בהוצאות משפט, וכן רשאית היא למחוק את הבקשה או לדחות את הדיון בה אם מגיש הבקשה לא התייצב לפגישות המהו"ת.

יעקב פרי: (ג) בכפוף לאמור בתקנות אלה יחולו על בקשה לסעד זמני סדרי הדין, ובכלל זה האפשרות למתן סעד זמני במעמד צד אחד אם סדרי הדין מאפשרים זאת.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: מדובר כאן בסעדים זמניים.

יעקב פרי: קבענו סדרי דין לפי ההסמכה שקבועה לכך בחוק.

יעקב פרי: המטרה בסדרי הדין הללו לאפשר, מצד אחד, להגיש את הבקשה לאותו סעד, אבל מצד שני לא לפרט בבקשה שום דבר שהוא מעבר לגדר המצומצם שצריך באותה בקשה עצמה.

יעקב פרי: לכן גם נקבעו בסעיף (ב) סנקציות שונות על מי שחורג מהעניין.

יעקב פרי: זו ליבת החוק.

ניסן סלומינסקי: מתי אפשר להגיש את זה?

ניסן סלומינסקי: הרי קבענו תקופה שבה לא הולכים לבית המשפט אלא תקופה של הגישור.

ניסן סלומינסקי: בתקופה הזאת, אם יש צורך בסעד זמני, אז אפשר להגיש בקשה לסעד זמני.

ניסן סלומינסקי: מתי?

ניסן סלומינסקי: בכל רגע ורגע.

יעקב פרי: מיד עם הגשת הבקשה ליישוב סכסוך את הבקשות מהסוג הזה אפשר להגיש.

יעקב פרי: המטרה בבקשות הללו היא להקפיא מצב.

יעקב פרי: לוודא שאנחנו מאפשרים לצדדים לנהל את ההידיינות ולנסות להגיע ליישוב סכסוך בהסכמה, אם זה בגישור או בדרך אחרת וגם בתקופת עיכוב ההליכים, בלי שאחד הצדדים משנה את המצב ויוצר מציאות שבה אי אפשר יהיה להגיע ליישוב אותו סכסוך, בין אם זה יציאה לחוץ לארץ או שינויים כלכליים דרמטיים.

<מוריה כהן בקשי: צריך להדגיש שזה אך ורק לשמירת מצב קיים ולעיכוב יציאה מהארץ לתקופה הזאת ל הניסיון ליישוב הסכסוך, אותה תקופה מוגדרת.

<מוריה כהן בקשי: לאחר מכן, זה לא סעד שמני שיימשך עד לסעד הקבוע אלא ערכאה שיפוטית שתקבע כמוסמכת היא תקבע אחר כך מה גורלו של אותו סעד זמני.

<מוריה כהן בקשי: זה סופר-זמני.

יעקב פרי: אנחנו קוראים לזה זמני בהיעדר שם אחר בחוק.

יעקב פרי: סעדים זמניים בתקנות סדרי הדין הקיימות, הם סעדים שמוגשים יחד עם הגשת התובענה העיקרית והם עומדים בתוקפם עד להכרעה.

יעקב פרי: אנחנו לא מדברים כאן על סוג כזה של סעדים.

<מוריה כהן בקשי: רק ליד המושטת – הם לא פוקעים.

<רונן דליהו: זה ברור לחלוטין שהצווים הזמניים לא יכולים לפקוע מאיהם בלי החלטה שיפוטית.

<מוריה כהן בקשי: זה החוק אומר את זה.

ניסן סלומינסקי: אני מזכיר עוד פעם שני דברים" א', לא לדבר בלי לקבל אישור; ו-ב', מי שכבר קיבל אישרו ומדבר, שיגיד את שמו לפרוטוקול כי הפרוטוקול לא יודע לזהות.

<אדם אבזק: אני רוצה לדבר על הנושא עצמו.

<אדם אבזק: - - - לצרף תצהיר אם זה לבקשה או לתשובה.

<אדם אבזק: בתי דין דתיים, שרעים ורבניים – יש טוענים שרעיים – בינתיים הם אינם מוסמכים לאשר תצהירים.

<אדם אבזק: נלך לעורך דין כדי לאשר תצהיר?

<אדם אבזק: פעם הצענו ללשכת עורכי הדין שיאפשרו לטוענים במסגרת תפקידם לאשר תצהירים.

<אדם אבזק: אני לא יודע מה קרה.

יעקב פרי: נפתור את העניין הזה.

יעקב פרי: עורך הדין אבזק, המזכיר אצלכם יכול לאשר תצהירים?

<אדם אבזק: לא.

יעקב פרי: אז אנחנו נדבר על העניין.

<קריאה: סליחה.

<קריאה: ממתי טוען רבני יכול לאשר תצהיר?

יעקב פרי: הוא לא אמר את זה.

יעקב פרי: הוא העלה את זה כרעיון.

יעקב פרי: זה לא דבר שנאמר.

<אדם אבזק: מה הבעיה?

<קריאה: תלמד משפטים – תאשר תצהירים.

<קריאה: מה אתה רוצה?

<אדם אבזק: סליחה, כבודו, יש רשמי נישואין שמאשרים, אתה יודע את זה?

ניסן סלומינסקי: אדוני, אני מבקש לא לדבר בלי אישור ולדבר קצת בכבוד.

יעקב פרי: "בקשה לסעד דחוף 12. (א) צד רשאי להגיש בכל עת לערכאה שיפוטית המוסמכת בקשה לסעד דחוף ערוכה לפי טופס 5 שבתוספת בעניינים הבאים: (1) בקשה לאישור פעולה דחופה רפואית בקטין לרבות בדיקה טיפול ואשפוז פסיכיאטרי דחופים כשאין הסכמה בין ההורים; (2) בקשה להנפקת דרכון ולאישור ליציאת קטין לחוץ לארץ לפעילות חינוכית קבוצתית או לצורך אחר שלא היה צפוי קודם לכן כשהיציאה אמורה להתקיים בתוך 30 ימים ממועד הגשת הבקשה; (3) בקשה לסעד דחוף בעניין מזונות ילדים לתקופת עיכוב ההליכים או בעניין הבטחת קשר של קטין עם כל אחד מהוריו, לתקופת עיכוב ההליכים, במקרים חריגים שבהם המתנה לפגישת המהו"ת הראשונה תגרום נזק של ממש לצדדים או לילדיהם, לפי העניין; (4) תובענה דחופה לגירושין כשהנתבע מתגורר מחוץ לישראל נמצא בישראל, או בנסיבות מיוחדות אחרות, והכל בלבד שהמתנה לתום תקופת עיכוב ההליכים עשויה למנוע את התרת הנישואין.

יעקב פרי: (ב) לבקשה לסעד דחוף יצורפו אסמכתאות לרבות לעניין הדחיפות; הבקשה והתשובה לה ייכללו אך ורק את עיקרי העובדות הדרושות לצורך הדיון בהן, הייתה הבקשה לפי תקנת משנה (א)(3) תכלול אך ורק פרטים בעניין הכנסות הצדדים וצרכי הילדים.

יעקב פרי: (ג) אין באמור בתקנה זו כדי לגרוע מאפשרות מבקש להגיש בקשה ליישוב סכסוך גם בעניינים המפורטים בה.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: גם כאן, הסוג הזה של בקשה לסעד דחוף, בהתאם לנקבע בחוק, יש סוג מסוים של תובענות שמפאת דחיפותן ומידיותן אין אפשרות להמתין, אפילו לא לפגישת מהו"ת ראשונה ביחידת סיוע ויש דחיפות אמתית להגיע להכרעה מהירה בהן.

יעקב פרי: החוק מראש החריג את הסוג הזה.

יעקב פרי: אנחנו צמצמנו ככל הניתן את הרשימה מתוך רצון במקומות שהם לא באמת דחופים לאפשר לפחות ישיבה אחת ביחידת סיוע ולבחון את האפשרות ליישב את הסכסוך הזה בהסכמה.

יעקב פרי: בפרטים (1) עד (4) יש את כל אותן בקשות שחשבנו שהן באמת דחופות ממש.

יעקב פרי: גם בהם, כמובן, הבקשה צריכה להיות ערוכה בצורה תמציתית, לכלול רק את מה שנחוץ ולא שום דבר מעבר.

יעקב פרי: גם את אלה אפשר להגיש מיד עם הבקשה ליישוב הסכסוך.

<מוריה כהן בקשי: גם בלי בקשה אפשר.

יעקב פרי: כמובן, גם בלי בקשה ליישוב סכסוך.

יעקב פרי: החוק לא חל על המקרים הללו.

<נועה ברודסקי-לוי: לגבי פסקה (3), הנושא של מזונות והקשר, אם אנחנו מורידים את זה בסיפור של קיצור תקופת עיכוב הליכים, אז צריך להוריד מפה את העניין של פגישת המהו"ת הראשונה כי זה לא רק במצב הזה.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו לא מורידים.

יעקב פרי: גם כאן יש סעיף מיוחד שדן בסדרי דין.

יעקב פרי: זה סעיף 13.

יעקב פרי: "סדרי דין בבקשה לסעד דחוף 13.

יעקב פרי: (א) ראתה ערכאה שיפוטית כי לא היתה דחיפות בבקשה, רשאית היא למחוק את הבקשה או להימנע מלדון בה ולהורות למבקש להגיש בקשה ליישוב סכסוך; אם בקשה ליישוב סכסוך הייתה תלויה ועומדת בין הצדדים וטרם חלפה תקופת עיכוב ההליכים תפנה את המבקש ליחידת הסיוע כדי שתידרש גם לעניין לגביו הוגשה הבקשה לסעד הדחוף.

יעקב פרי: (ב) הערכאה השיפוטית רשאית למחוק או להורות על תיקון בקשה לסעד דחוף שהוגשה לה שכללה עובדות שאינן דרושות לצורך הדיון בה או שנכתבה בלשון פוגענית ולחייב את מגישה בהוצאות משפט.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: גם כאן, בדומה למה שאמרתי קודם בנוגע לסעדים זמניים, אנחנו קובעים סדרי דין לפיהם אפשר לדון אך ורק במה שדחוף ואם מנסים להכניס דברים שאינם רלוונטיים, יש סנקציות כדי למנוע את זה.

ניסן סלומינסקי: ערכאה שיפוטית יכול להיות רשם, עוד לפני שהגיע לשופט?

יעקב פרי: כאשר מדובר בבית משפט לענייני משפחה, קבענו בסעיפים מסוימים שזה יכול גם רשם.

יעקב פרי: בסעיף הזה לא קבענו כך.

יעקב פרי: זה סעיף 13.

יעקב פרי: הסיבה שלא קבענו כך זה מפני שברגע שמוגשת בקשה לסעד דחוף, היא מוגשת בצורה של תובענה וכבר נקבע עבורה שופט.

יעקב פרי: ברגע שקובעים שופט, אין סיבה שיהיה רשם שיעשה את זה.

<מוריה כהן בקשי: זה לא מתאים במהות.

<גלי עציון: כל הסעדים שאפשר לבקש אותם כסעד דחוף היה נכון להכניס בהם גם את הסעדים שמצדיקים קיצור תקופת עיכוב הליכים, נגיד העברת ילד למסגרת חינוכית, לפעמים זו לא סיבה לקצר את ההליכים אבל זו כן סיבה לתת סעד דחוף.

<גלי עציון: אז צריך לעשות איזושהי התאמה בין 13 ל-15, לדעתי, כולל טיפול פסיכולוגי, כולל העברה למסגרת חינוכית.

<גלי עציון: זה אפילו עושה איזשהו מיתון כי בעצם אפשר לבקש על זה סעד זמני בלי לבטל את כל ההליך ולקצר אותו.

<מוריה כהן בקשי: לא כל מקרה שאפשר לקצר את תקופת עיכוב ההליכים זאת סיבה לסעד דחוף משום שסעד דחוף אומר: אין בקשה ליישוב סכסוך.

<מוריה כהן בקשי: אפשר להגיש את זה בלי בקשה ליישוב סכסוך, לא לנסות אפילו פגישה ראשונה.

<מוריה כהן בקשי: לכן אנחנו יצרנו מדרג ואמרנו: הסופר-סופר דחופים, מהרגע הראשון, בלי בקשה ליישוב סכסוך אפשר להגיש.

<מוריה כהן בקשי: יצרנו דרך קיצור תקופת עיכוב ההליכים את המדרג השני.

<מוריה כהן בקשי: אם את אומרת שמה שנמצא בראשון צריך להיות גם בשני, זה אולי הגיוני, אבל לא הפוך.

<גלי עציון: אני חושבת שגם הפוך.

<גלי עציון: למשל נושא של מסגרת חינוכית זה לפעמים משהו סופר דחוף.

<מוריה כהן בקשי: בעניין הזה, אני חייבת להגיד, שלא בכדי פיצלנו.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו יודעים שדווקא סכסוכים האלה של ענייני חינוך, הנושא של הגישור בהם הוא מאוד מוצלח להבדיל מההכרעות השיפוטיות הרבה פעמים.

<מוריה כהן בקשי: הדחוף שם, אם אנשים מתכננים את זה מראש זה לא דחוף.

<מוריה כהן בקשי: אפשר לבנות את זה.

<מוריה כהן בקשי: אם אנחנו נשחרר את כל התחום החינוכי – הפסדנו פה המון.

<מוריה כהן בקשי: לא רצינו לעשות את זה ולא בכדי.

<מוריה כהן בקשי: זה לא טעות פה.

<מוריה כהן בקשי: אבל אפשר לחכות לפגישה הראשונה ברוב המקרים – הגדרנו את המקרים שלא, שאגב, לגביהם הייתה גם דעה אחרת אבל אמרנו שנשחרר בכל זאת משהו.

<מוריה כהן בקשי: אחרי פגישה ראשונה, הפגישה הזאת תסייע דווקא בתחום הזה.

<מוריה כהן בקשי: והיה ולא – אז ילכו.

<מוריה כהן בקשי: זה פשוט מדרג שני.

<נועה ברודסקי-לוי: מתוך מה שגלי אמרה משתמע שאם מקוצרת תקופת עיכוב ההליכים, היא מקוצרת לגבי כל הנושאים.

<נועה ברודסקי-לוי: מוריה, אם אני מבינה נכון, מבחינת

<נועה ברודסקי-לוי: כם לפי תקנה 15, הקיצור של תקופת עיכוב ההליכים יכולה להיות רק לגבי אותו נושא - זה לא זה מקצר - - -

<מוריה כהן בקשי: כן.

<מוריה כהן בקשי: חוץ ממקרה אחד שכתוב לצורך הגשת תובענה.

<נועה ברודסקי-לוי: כן.

<נועה ברודסקי-לוי: של נשים במקלטים.

ניסן סלומינסקי: פיליפ, בבקשה.

<פיליפ מרכוס: הערה זאת שייכת לכל מקום שבו נאמר שניתן להטיל הוצאות.

<פיליפ מרכוס: יש שני סוגים של הוצאות: יש הוצאות לטובת הצד שכנגד, ויש גם הוצאות לאוצר המדינה על מי שמשתמש שלא כהוגן בסמכות שיש לו.

<פיליפ מרכוס: אני סבור שיש להוסיף אפשרות להטיל על מי שמגיש בקשה שאינה ראויה, אם זה לסעד זמני או לסעד אחר, שיהיו הוצאות לאוצר המדינה כדי להדגיש שמדובר בעלות למדינה של זמן שיפוטי, זמן מזכירותי.

<פיליפ מרכוס: גם הדבר יכוון את אלה שיגישו את הבקשות האלה, תוך מתן פסיקה ברורה, שאלה דברים שכן יגישו ואלה שלא יגישו – שירגישו את זה בכיס.

ניסן סלומינסקי: מוריה?

<מוריה כהן בקשי: אני מוכנה לבדוק את זה אבל לדעתי הביטוי "הוצאות" כולל גם הוצאות לטובת המדינה.

<פיליפ מרכוס: כאן יש מקום במיוחד להדגיש את זה אחרת יטענו אלה שיטענו שמדובר רק בהוצאות משפט לצד שכנגד, שאולי לא ניזוק - - -

<מוריה כהן בקשי: אם זה לא כולל, אפשר להוסיף "לרבות לאוצר המדינה".

<קרן הורוביץ: - - - ללכת על הגישה - - - הרי ייקח זמן עד שאנשים יבינו מה ראוי ומה לא ראוי.

<קרן הורוביץ: על ההתחלה ללכת על הרף הכי גבוה.

<פיליפ מרכוס: זה בשיקול דעת.

ניסן סלומינסקי: ביקשנו, א', לא להתערב.

ניסן סלומינסקי: ו-ב', שמך לפרוטוקול.

ניסן סלומינסקי: הפרוטוקול רוצה לדעת את שמך.

ניסן סלומינסקי: תמשיך לקרוא.

יעקב פרי: "הוראות מיוחדות 14.

יעקב פרי: (א) בקשה לסעד זמני לפי סעיף 3(ו) לחוק בעניין מזונות והחזקת ילדים והתשובה לה, ייערכו בצורה תמציתית ויכללו רק עובדות הדרושות לצורך הדיון בהן; הערכאה השיפוטית רשאית למחוק או להורות על תיקון בקשה להסדרים זמניים או תשובה לה שהוגשו לה הכוללות עובדות שאינן דרושות לצורך הדיון בבקשה ולחייב את מגישה בהוצאות משפט.

יעקב פרי: (ב) הוגשה לערכאה שיפוטית תובענה בעניין מזונות או מדור בתום תקופת עיכוב ההליכים ייראו אותה כאילו הוגשה במועד הגשת הבקשה ליישוב הסכסוך, ואולם על מועד הגשת התגובה של הצד שכנגד יחולו סדרי הדין ממועד ההגשה בפועל.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: אני אסביר את ההוראות כאן:

יעקב פרי: לפי החוק, בתום תקופת עיכוב ההליכים יש אפשרות להגיש לכל ערכאה מוסמכת בקשה לסעד זמני בעניין מזונות ואחזקת ילדים, אפילו במקרים שבהם הצדדים עודם ממשיכים לנסות וליישב את הסכסוך.

יעקב פרי: זה קורה במקרים שבהם יחידת הסיוע בתקופת עיכוב ההליכים לא הצליחה להגיע אתם להסכמות לגבי אותה תקופה בדיוק.

יעקב פרי: במקרים כאלה, כפי שאמרתי בסוגי הסעדים הקודמים, הואיל ויש כאן הדיינות שיפוטית, אנחנו מעוניינים שהיא תהיה תמציתית רק לאותם עניינים ולכן ההוראות כאן דומות להוראות שנאמרו קודם כך שבמקרה שמוגשת תובענה כזאת שהיא תהיה תמציתית ותכלול רק את העובדות הנדרשות.

<מוריה כהן בקשי: בנושא של הסעד הדחוף, אנחנו לא בכדי כתבנו את הביטוי – אני מפנה לתשומת הלב: "הבטחת קשר של קטין עם כל אחד מהוריו", ולא כל הנושא שסדרי שהות.

<מוריה כהן בקשי: לא הכוונה למישהו שרוצה יומיים במקום שלושה אלה הכוונה לילדים שיש ניתוק גמור או דברים מאוד קיצוניים, חטיפות בתוך הארץ וכדומה.

<נועה ברודסקי-לוי: הייתה לי הערה לגבי תקנה 14.

<נועה ברודסקי-לוי: פה כתבנו שייקבעו גם תקנות לגבי קיצור סדרי הדיון במזונות הזמניים ובהסדרי הראייה הזמניים המוגשים לפי סעיף 3(ו) לחוק, וזה לא נכנס לתקנות.

<נועה ברודסקי-לוי: הנושא של הוראה בדבר קיצור הליכים למזונות זמניים והסדרי קשר זה משהו שכתבנו בחוק שייקבעו הוראות גם בנושא הזה.

<מוריה כהן בקשי: בחנו את זה.

<מוריה כהן בקשי: יש היום נוהל שקבע השופט גרוניס.

<מוריה כהן בקשי: לא ראינו, אחרי שבחנו גם מול הנהלת בתי המשפט, כרגע משהו שנכון לשנות בסדרי הדין שהם ממילא יותר מהירים יחסית משהיו בעבר.

<מוריה כהן בקשי: כמובן שבתנועה נבחן את הדברים בתוך תקופת הוראת השעה.

<מוריה כהן בקשי: אבל גם פה יישמרו כמובן ההוראות שכבר קיימות על תקופות המקסימום להחלטות שיפוטיות וזה על דעת החלטת הנהלת בתי המשפט.

<מוריה כהן בקשי: יכול להיות שככל שירווח הזמן לשופטים אפשר יהיה לקצר עוד יותר בפועל.

<מוריה כהן בקשי: אבל כרגע אנחנו לא יכולים לומר את זה קטגורית.

<עירית גזית: יש לי עוד הערה.

<עירית גזית: אין המון ערך לטעמי לגישור כשיש ברקע חטיפה.

<עירית גזית: זה מסוג הדברים שצריכים להוות כרטיס יציאה מהמסלול הזה של ההסדרה החלופית.

<עירית גזית: הצדדים לא יכולים להמשיך להידיין, זה מוציא אותם, בזה מסתיימת האופציה של הסדרת הידיינויות וצריך לעבור למסלול של תביעות.

<מוריה כהן בקשי: זה הסעיף.

יעקב פרי: זה בדיוק מה שהסעיף אומר.

<מוריה כהן בקשי: זה חריג שהוא לא קיצור תקופת הליכים - - -

<עירית גזית: גם בקשה למזונות זמניים – איזה זוג ימשיך בהליך הסכמי כשיש ברקע תביעה למזונות זמניים ומחכים לדעת מה השופט קובע?

<עירית גזית: הרי כל אחד יחשוב: יכול להיות שהשופט ייתן לי משהו יותר טוב אז למה לי להסכים עכשיו בחדר הגישור על משהו אחר?

<מוריה כהן בקשי: בואי נלך לכיוון ההפוך, עירית.

<מוריה כהן בקשי: במקור לא כתבנו את התקנה הזאת בגלל זה.

<מוריה כהן בקשי: אמרנו שאנחנו יודעים שזה מחבל בגישור ולכן אנחנו לא רוצים.

<מוריה כהן בקשי: תנו 45 ימים שקטים.

<מוריה כהן בקשי: אמרו, ואנחנו קיבלנו את זה, שיש בכל זאת מקרים סופר-סופר קיצוניים - - -

<עירית גזית: נכון.

<עירית גזית: על זה מסיימים את תהליך הגישור.

<מוריה כהן בקשי: זה לא אומר שאבוד הכול.

<מוריה כהן בקשי: זה אומר שזה קשה יותר, זה מורכב יותר.

<מוריה כהן בקשי: זה לא אומר שצריך לשחרר עכשיו את הכול.

<עירית גזית: - - - רכיב נורא משמעותי - - -

ניסן סלומינסקי: טוב.

ניסן סלומינסקי: רבותי, לא ויכוח.

ניסן סלומינסקי: ההערה נאמרה וחשבו על העניין.

ניסן סלומינסקי: תמשיך.

יעקב פרי: "קיצור תקופת עיכוב ההליכים או הארכתה 15.

יעקב פרי: (א) בעניינים אלה רשאית הערכאה השיפוטית לקצר את תקופת עיכוב ההליכים:".

יעקב פרי: אני אקדים ואומר, לפני שאני אקרא את הרשימה, שהחוק אפשר במקרים מסוימים לקצר את תקופת עיכוב ההליכים או לחילופין להאריך אותה.

יעקב פרי: אנחנו נתחיל בקריאת הרשימה של אותם עניינים שבהם אפשר לקצר ולאחר מכן נקרא את הרשימה של ההארכה.

יעקב פרי: "(1) לצורך הגשת בקשה דחופה בענין העברת ילד למסגרת חינוכית; (2) לצורך הגשת בקשה דחופה לעניין טיפול פסיכולוגי או בקשה שאינה דחופה בעניין בדיקה, טיפול או אשפוז פסיכיאטרי בקטין; (3) לצורך הגשת תובענה בעניין של סכסוך משפחתי אם חלפה יותר משנה מיום הגשת בקשה ליישוב סכסוך בין הצדדים, אך מתקיימת בין הצדדים התדיינות שיפוטית בעניין אחר של סכסוך משפחתי, או שהתדיינות כאמור הסתיימה בסמוך לפני הגשת הבקשה החדשה; (4) בקשה לסעד דחוף בעניין מזונות או החזקת ילדים וסדרי קשר, לתקופת עיכוב ההליכים, במקרים חריגים בהם המתנה לתום תקופת עיכוב ההליכים תגרום נזק של ממש לצדדים או לילדיהם; (5) לצורך הגשת תובענה בעניין של סכסוך משפחתי אם כתובת הצד השני אינה ידועה או שהוא מתגורר מחוץ לישראל או שוהה מחוץ לישראל לתקופה שאיננה מאפשרת את קיום פגישות המהו"ת; (6) לצורך הגשת תובענה של צד אם נגד הצד השני הוצא צו הגנה - - -".

<מוריה כהן בקשי: בעניין של צו הגנה אני חייבת להגיד שממש ערב הדיון אנחנו קיבלנו פניות שזה עלול ליצור מצב שאנשים יגישו בקשות למתן צו הגנה רק מהסיבה הזאת.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו סבורים שנכון לשחרר את הדבר הזה, לאפשר במקרים האלה בכל זאת את הניסיון ליישוב הסכסוך וכנגד זה אנחנו מוסיפים לבקשה אחרת שלכם, קרן, לאפשר בכל זאת איזשהו שיקול דעת צר למקרים חריגים.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו – תכף יעקב יקרא – אנחנו נוסיף סעיף שיוכל במצבים המתאים לשחרר.

יעקב פרי: אני מדלג.

יעקב פרי: "לצורך הגשת תובענה של צד" – אני מדלג על המילים "אם נגד הצד השני הוצא צו הגנה" את זה אנחנו מוחקים.

אוסאמה סעדי: באיזה עמוד אנחנו?

יעקב פרי: אנחנו בעמוד 8.

יעקב פרי: מוחקים את המילים: "צו הגנה לפי חוק למניעת אלימות במשפחה התשנ"א-1991, או".

יעקב פרי: אני קורא את זה כרגע בצורה שבא זה יהיה כתוב: "(6) לצורך הגשת תובענה של צד אם נגד הצד השני הוגש כתב אישום, עקב עבירות אלימות או מין כנגד בן או בת הזוג או כנגד ילדם של בני הזוג או של אחד מהם בעניין של סכסוך משפחתי;".

אוסאמה סעדי: תסביר את העניין הזה של מניעת אלימות.

יעקב פרי: הסברנו את זה לפני שנכנסת.

ניסן סלומינסקי: תסביר, תסביר.

יעקב פרי: החשש הוא שאם יהיה הסוג הזה של העילה, זה יעודד להגיש בקשות כאלה גם כשלא לצורך.

<ענת ענבר: בעניין של סכסוך משפחתי צריך להוריד את המילים "אחד מהם".

<ענת ענבר: זה לא קשור.

יעקב פרי: נכון.

יעקב פרי: את צודקת אני מוחק את המילים האלה.

יעקב פרי: "(7) לצורך הגשת תובענה של אישה הנמצאת במקלט לנשים מוכות כהגדרתו בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954 בעניין של סכסוך משפחתי;".

<ענת ענבר: גם לא צריך את "בעניין של סכסוך משפחתי".

<קריאה: זו אלימות מוכחת.

<קריאה: לא צריך פה שיקול דעת.

יעקב פרי: נכון.

יעקב פרי: מקבל.

יעקב פרי: "(8) לצורך הגשת בקשה לאכיפה והכרה של פסק דין זר שבסמכות בית משפט לענייני משפחה; (9) לצורך הגשת תובענה לחלוקת רכוש או לפסיקת מזונות אם לאחד הצדדים הוצא צו כינוס או מתנהל בעניינו הליך פשיטת רגל; (10) לצורך הגשת בקשה לסידור גט בהסכמת הצדדים.

יעקב פרי: ".

<מוריה כהן בקשי: אני אוסיף שהייתה לנו התלבטות גדולה לגבי שאלה מהותית – זה עלה גם בסעיף 5 – האם בכל זאת לאפשר איזשהו סעיף סל שהוא לא מוגדר למצבים שאולי אנחנו לא צופים אותם בשיקול דעת של יחידת הסיוע.

<מוריה כהן בקשי: זאת אומרת, במקרים האחרים, תכף יעקב יקרא, לא נתנו וטו ליחידת הסיוע.

<מוריה כהן בקשי: יחידת הסיוע תיתן את ההתייחסות לה אבל היא לא תיתן וטו, הצד יוכל להגיש את הבקשה.

<מוריה כהן בקשי: לעומת זאת חשבנו להשאיר בכל זאת סעיף סל שהוא יוזמה של יחידת הסיוע למקרים מאוד קיצוניים.

<מוריה כהן בקשי: התלבטנו, אני אקרא את התקנה הזאת, אני כבר אומרת שזו תקנה שאנחנו מאוד מקווים שהיא לא תנוצל לרעה ואם היא תנוצל לרעה אנחנו נוריד אותה בתוך המהלך.

<מוריה כהן בקשי: חשבנו שנכון בכל זאת למצבים שלא צפינו, ואני אקרא אותה: "על פי שיקול דעת יחידת הסיוע לצורך הגשת תובענה בעניין של סכסוך משפחתי במקרים חריגים בהם המתנה לתום תקופת עיכוב ההליכים תגרום נזק של ממש לצדדים או לילדיהם.

<מוריה כהן בקשי: ".

<מוריה כהן בקשי: לעניין של סכסוך משפחתי, הכוונה היא לסכסוך משפחתי מסוים.

<מוריה כהן בקשי: "במקרים חריגים בהם המתנה לתום תקופת עיכוב ההליכים תגרום נזק של ממש לצדדים או לילדיהם" – זה ניסוח דומה לניסוח שהשתמשנו בו במזונות זמניים, שבכל זאת יש פה איזה מקרה קיצון אבל פה זה שיקול דעת של יחידת הסיוע.

<מוריה כהן בקשי: זה אותו סעיף שאמרתי קודם לעניין של אלימות במשפחה שבאותם מקרים הוא יכול לתת מענה לפי פנייה של מקלטים ואחרים.

<קריאה: מה זה מסוים, מוריה?

<קריאה: אני לא הבנתי.

<מוריה כהן בקשי: זאת אומרת שזה לא שעכשיו נפתחות כל הבקשות ואפשר להגיש בקשה ליישוב סכסוך באופן כללי, אלא למשל בקשה, כך חשבנו, של ילד נכה בסיטואציה מסוימת.

<מוריה כהן בקשי: סוג של בקשה שלא צפינו.

<יסכה מזרחי: בבית הדין לא נוהגים - - -

<מוריה כהן בקשי: בעניין מסוים.

<מוריה כהן בקשי: תמיד הסכנה של סעיפים כאלה שהם יפתחו פתחים.

<מוריה כהן בקשי: אבל חשבנו שבכל זאת שנכון לצאת אולי לדרך אתו וככל שיהיה לזה איזשהו ניצול לרעה או לחץ מיותר, אז אנחנו נוריד את זה.

<נועה ברודסקי-לוי: הבנתי שאתם עוד צריכים להדק את הנוסח לעניין השיקול דעת של יחידת הסיוע ומי יוזם את ההליך, אבל נראה לי שעל פי שיקול דעת זה נכון אבל זה צריך להיות ברור שההחלטה היא של בית המשפט ולא שקול הדעת - - -

<מוריה כהן בקשי: ההחלטה היא תמיד של בית המשפט.

<מוריה כהן בקשי: כתוב "ערכאה שיפוטית" ברישא.

<נועה ברודסקי-לוי: צריך לחשוב על הנוסח פה.

<נועה ברודסקי-לוי: אפשר לעשות את זה אחר כך - - - שלא יובן מתוך זה - - -

<קריאות: - - -

<מוריה כהן בקשי: - - - כתבנו פניית יחידת הסיוע.

<מוריה כהן בקשי: מצד שני המבקש בכל זאת יהיה הצד השני.

<מוריה כהן בקשי: הצד.

<מוריה כהן בקשי: זאת אומרת הפנייה לא תהיה יזומה ישירות על-ידי היחידה.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו נשתמש בנוסח "פנייה" או - - - אבל מה שברור זה באמת העיקרון - - -

<עירית גזית: - - - משהו באמת מהיר ולא להתחיל לנהל משפט זוטא שעוד פעם הם ממליצים והם מגיבים אלא שבאמת יהיה ברור שיחידת הסיוע, האמירה שלה פה באמת מסיימת את - - -

<נועה ברודסקי-לוי: בית המשפט זה שמחליט - - - צריך לשמוע את הצדדים או בעל פה או בכתב.

<עירית גזית: אם צד אחד לא רוצה והוא הגיש בקשה ויחידת הסיוע חושבת שזה נכון וזה מקרה שמחייב - - -

<מוריה כהן בקשי: הוא לא יכול להגיש את הבקשה לבית המשפט מיוזמתו.

<עירית גזית: אני אומרת משהו אחר.

<עירית גזית: אני אמרתי מיחידת - - -

ניסן סלומינסקי: ישנם אנשים שהצביעו ורוצים לדבר ואת נכנסת בלי להצביע.

ניסן סלומינסקי: תראי כמה דב מצביע.

ניסן סלומינסקי: רק מבחינת הוגנות זה לא פייר, שלא לדבר על זה שזה לא בסדר שמדברים בלי אישור.

ניסן סלומינסקי: ברגע שנסיים דב ידבר ואם תרצי, רק תרמזי ואני אתן לך.

ניסן סלומינסקי: מכולם אני מבקש לקצר.

ניסן סלומינסקי: אם היום אנחנו לא מסיימים את זה, אני לא יודע מתי יהיה לנו עוד זמן להמשיך.

ניסן סלומינסקי: צריכים לעשות כל מאמץ לסיים את זה.

ניסן סלומינסקי: יותר מדי אנשים מקטרגים על החוק וכדאי לעשות לזה סוף ולגמור.

<דב פרימר: שאלה אינפורמטיבית, מוריה.

<דב פרימר: ניסיתי לדמיין איך זה יתפקד בפועל.

<דב פרימר: דהיינו, לפי הניסוחים כאן זה דו-שלבי: אני פונה לבית המשפט - - -

<מוריה כהן בקשי: במקרים הרגילים, עד הסעיף הזה, פונה אדם לבית המשפט כי הוא סבור שהתקיימה העילה הזאת.

<מוריה כהן בקשי: הוא יכול לפנות רק אחרי פגישה ראשונה ויחידת הסיוע נותנת את תגובתה לבית המשפט שמחליט.

<דב פרימר: בית המשפט מחליט עם דיון או בלי דיון?

<דב פרימר: עם תגובות או בלי תגובות?

<מוריה כהן בקשי: ניתן לשיקול דעתו.

<מוריה כהן בקשי: יש מקרה שעל פניו הוא רואה שזה שימוש לרעה, זה סתם משק, אין פה שום מקרה מיוחד, זו סתם עוד בקשה רגילה לסעדים זמניים או לכל דבר אחר ואין בזה שום ייחוד, אז לא צריך דיון.

<מוריה כהן בקשי: במקרה שהוא יחשוב שהוא גבולי יותר, לפי שיקול דעתו.

<מוריה כהן בקשי: בנוסח הקודם נתנו וטו.

<מוריה כהן בקשי: ההערה שהייתה ליחידת הסיוע בקיצור תקופת עיכוב ההליכים.

<מוריה כהן בקשי: הערה שהייתה שהחוק עצמו לא אפשר את הווטו הזה ולכן שחררנו, אבל ברור שהשחרור הזה לא אומר עכשיו שכל אחד יכול לפתוח ולעשות דיונים שלמים על הדבר הזה.

<דב פרימר: ושאר הסעיפים?

<מוריה כהן בקשי: את זה אמרתי על שאר הסעיפים, הסעיף האחרון, הסעיף הזה הוא סעיף שבו צד יכול להגיש את זה מיוזמתו אלא רק יחידת הסיוע אם הגיעה למסקנה למשל עקב סיפור של אלימות מאוד קשה או מה שאמרתי עם מוגבלות, היא תודיע את זה לצדדים שהיא הולכת להגיד לבית המשפט שחושבת שבמקרה הזה זה אפשרי ושהם יגישו את הבקשה בהתאם אבל זה רק אחרי שהיא שנתנה את שיקול דעתה.

ניסן סלומינסקי: פיליפ ואחר כך נחזור.

ניסן סלומינסקי: מכולם אני מבקש לקצר.

<פיליפ מרכוס: אני כמו אחרים קצת חושש ממתן שיקול דעת ליחידת הסיוע.

<פיליפ מרכוס: מדובר בהליך שיפוטי.

<פיליפ מרכוס: מהניסיון שצברתי משמיעת שופט שדן בעניינים האלה באוסטרליה בכנס לפני שבועיים, מסתבר ששם הם משתמשים ברשם, מין שומר סף.

<פיליפ מרכוס: לכן, מי שרוצה להגיש בקשה שהיא חריגה, צריך לעבור - -

ניסן סלומינסקי: שאלתי קודם את זה יהיה רשם.

<פיליפ מרכוס: - - קודם כל את הרשם ותהיה התייעצות עם יחידת הסיוע.

<פיליפ מרכוס: כלומר, יחידת הסיוע היא זו אשר תיתן עמדה מקצועית אם הדבר ראוי בצורה חריגה אבל ההחלטה צריכה להיות שיפוטית של רשם.

<פיליפ מרכוס: רשם יקבל הדרכה כיצד לווסת את העניינים.

<פיליפ מרכוס: לכן התייעצות עם יחידת הסיוע – כן, שיקול דעת – לא.

<מוריה כהן בקשי: זה נכון על כל הסעיפים.

<מוריה כהן בקשי: אבל אם אנחנו פותחים איזשהו פתח הוא לא פתח שאנחנו רוצים שעכשיו צדדים יתחילו להגיש בקשות, אחרת אנחנו לא פותחים את הפתח הזה.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו לא רוצים לפתוח את הפתח הזה ולכן בגרסה הקודמת הפתח הזה לא היה.

<מוריה כהן בקשי: אם הפתח הזה שייך, זה למקרים סופר-סופר מיוחדים שבהם אנחנו חושבים שבמהלך הפגישה עולה משהו מאוד-מאוד דחוף.

<מוריה כהן בקשי: אגב, גם בגלל האלימות במשפחה אנחנו פותחים את זה כדי להוריד את האינסנטיב הזה להגיש בקשות למניעת אלימות במשפחה.

<מוריה כהן בקשי: זה לא קדוש.

<מוריה כהן בקשי: אפשר להוריד את זה לגמרי אבל אנחנו חושבים שאולי נכון - - -

ניסן סלומינסקי: כן, בבקשה.

<עדי רז: יש לי שתי התייחסויות.

<עדי רז: אחת לאמור בסעיף (ב) ולהחרגות.

<עדי רז: נכנס שם סעיף קטן (8) לעניין הגשת תובענה למזונות לפי הסכמים - - -

יעקב פרי: מחקנו את זה.

יעקב פרי: אני אסביר את העניין הזה.

יעקב פרי: הורדנו את סעיף קטן (8) הואיל ובבדיקה מעמיקה ראינו שבמקרים מהסוג הזה שבהם פועלים בהתאם לאמנות או להסכמים בין-לאומיים, מי שבפועל יוזם את ההליכים זו המדינה ולכן החול לא חל בכלל כי מדובר בצד שהוא המדינה.

<עדי רז: זו בדיוק הייתה ההתייחסות.

<עדי רז: לעניין ההחרגה הזאת נדרש להחריג גם את סעיף (9) של אכיפת פסק דין זר שכבר ניתן וזו רק גושפנקא משפטית בארץ.

<עדי רז: הדבר השני זה סידור הגט.

<מוריה כהן בקשי: שני דברים.

<מוריה כהן בקשי: סידור הגט בהסכמה – הגענו למסקנה שאפשר להכניס את זה בפרשנות לבקשה לאישור הסכם כי זה סוג של הסכמה בפרשנות מרחיבה לדבר.

<מוריה כהן בקשי: אבל כתבנו את זה בתוך, אם תראו, בסעיף 18 שמדיש את זה.

<עדי רז: אין לנו 18.

יעקב פרי: אני אסביר את הרציונל – זה סעיף 17 – הרעיון הוא שיש שני מצבים לעניין גט.

יעקב פרי: מצב ראשון הוא שהצדדים מגיעים עם הסכמה והם יכולים לגשת מיד כי החוק לא חל, מדובר באישור הסכם.

יעקב פרי: יש מצבים, בשיח שהיה לנו עם דיינים בבית הדין הרבני, שבהם עדיין אין הסכמה כזאת ואז ביחידת הסיוע בפגישה הראשונה מגיעים למסקנה של בואו נסדר את הגט ואחר כך נטפל ביתר הדברים.

יעקב פרי: רצינו שגם זו תהיה עילה לקיצור הליכים.

ניסן סלומינסקי: גלי, רצית להגיד עוד משהו?

ניסן סלומינסקי: אמרת כבר.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה לפתוח הכול, אנחנו נוכל לדון ולדון, לדוש ולדוש, ובסוף לא יהיה לנו כלום, אז חבל.

<אדם אבזק: גירושין בהסכמה, למה לא להכניס את זה?

יעקב פרי: על גירושין בהסכמה דיברתי קודם.

יעקב פרי: מדובר באישור הסכם והחוק לא חל עליו.

<אדם אבזק: זה לא נגמר - - -

<מוריה כהן בקשי: אם זה לא נאמר ביחידת הסיוע, זאת השאלה.

<מוריה כהן בקשי: אם יש הסכמה של הצדדים בעצם.

<קרן הורוביץ: - - - אנחנו מאד מודאגים מהסצנריו של – ברגע שמבחינתנו יש הסכמה של הבעל לתת גט, אנחנו רוצים שזה יקרה במידי.

<קרן הורוביץ: כולם מבינים למה.

יעקב פרי: אז ברגע שיש את הדבר הזה אפשר לקצר את ההליכים זה בדיוק ה שהסברתי קודם.

<קרן הורוביץ: זה לא קורה דרך יחידת הסיוע.

<קרן הורוביץ: זה קורה כי מישהו הצליח ללחוץ ואמר לו: קודם תן גט ואחרי זה תריב עם אשתך על מה שאתה רוצה.

יעקב פרי: אז מדובר באישור הסכם.

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: לא, לא, רבותי.

ניסן סלומינסקי: אני לא פותח את זה לדיון.

ניסן סלומינסקי: קרן תשאלי, תנו תשובה ונתקדם.

<קרן הורוביץ: טכנית, מה צריך לקרות אז?

<קרן הורוביץ: הם צריכים להגיש בקשה מוסכמת כדי לעשות את סידור הגט?

<מוריה כהן בקשי: כן.

<קרן הורוביץ: אז לדעתי זה עוד מכשול ביורוקרטי מיותר בפני סידור הגט.

<קרן הורוביץ: אני אשמח לשמוע את דעתו של יועץ בתי הדין הרבניים.

ניסן סלומינסקי: לא, לא.

ניסן סלומינסקי: את כבר מחלקת - - -

<קרן הורוביץ: עוד מכשול ביורוקרטי בפני הצדדים - - -

יעקב פרי: הם יכולים לגשת לבית הדין לסדר את הגט.

<קריאות: אבל אין דרישה לגשת ליחידת הסיוע, יש רק הודעה - - -

יעקב פרי: אמרתי, החוק לא חל על אישור הסכמים.

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מבקש.

<מוריה כהן בקשי: הייתה הערה שלכם בפעם הקודמת שהבקשה המוסכמת לסידור גט בכלל לא בחוק הזה כי היא חלק מאישור הסכם ולכן לא צריך בה בכלל בקשה ליישוב סכסוך אם הכול מוסכם.

<מוריה כהן בקשי: נכון שזה לא מילולית אבל חשבנו שפרשנית אפשר להכניס.

<קרן הורוביץ: זאת כוונת המחוקק וזה נאמר לפרוטוקול.

<מוריה כהן בקשי: אז כתבנו את זה, א', לפרוטוקול ו-ב', הכנסנו את זה - - -

<קרן הורוביץ: בסדר גמור.

ניסן סלומינסקי: בואו תתקדמו.

יעקב פרי: "(ב) בעניינים אלה רשאית הערכאה השיפוטית להאריך את תקופת עיכוב ההליכים: (1) הצד השני גרם לביטול פגישות מהו"ת או לא הופיע אליהן בחוסר תום לב; (2) נבצר מאחד מהצדדים להשתתף בפגישות המהו"ת בתוך התקופה שנועדה לכך בשל אבל, מחלה או מחלה של בן משפחה מדרגה ראשונה; (3) מקרים שבהם אחד הצדדים לבקשה ליישוב סכסוך היה מחוץ לישראל במועד הגשת הבקשה והארכת תקופת עיכוב ההליכים נדרשת כדי לאפשר את קיומן של פגישות המהו"ת ובלבד שאותו צד צפוי לשוב תוך זמן קצר.

יעקב פרי: (ג) לא תקצר ולא תאריך ערכאה שיפוטית את תקופת עיכוב ההליכים אלא לאחר שקיבלה את עמדת יחידת הסיוע בדבר; עמדת יחידת הסיוע תינתן ככל האפשר לאחר קיומה של פגישת מהו"ת אחת לפחות עם הצדדים.

יעקב פרי: ולא יהיה רשאי להגיש בקשה לקיצור תקופת ההליכים מי שלא התייצב לפגישה.

יעקב פרי: (ד) בקשה לקיצור או להארכה של תקופת עיכוב ההליכים תוגש לאחר שהצדדים קיבלו את עמדת יחידת הסיוע בדבר, תיערך לפי טופס 7 שבתוספת בצורה תמציתית ותכלול רק עובדות הדרושות לצורך הדיון בה; הערכאה השיפוטית רשאית למחוק או להורות על תיקון בקשה כאמור שהוגשה לה הכוללת עובדות שאינן דרושות לצורך הדיון בבקשה ולחייב את מגישה בהוצאות משפט.

יעקב פרי: (ה) האריכה ערכאה שיפוטית או קיצרה את תקופת עיכוב ההליכים לפי תקנות משנה (א)(3), (ב)(1) או (3) וראתה כי ההארכה נדרשה בשל התנהגות שלא בתום לב של אחד מהצדדים, רשאית היא או הרשם לחייבו בהוצאות משפט.

יעקב פרי: (ו) קיצרה או האריכה ערכאה שיפוטית את תקופת עיכוב ההליכים יחולו המועדים שבחוק לעניין הגשת תובענות ולעניין בקשה לקביעת הסדרים זמניים המוגשת לפי סעיף 3(ו) לחוק, מתום תקופת עיכוב ההליכים המקוצרת או המוארכת לפי העניין; קיצרה ערכאה שיפוטית את תקופת עיכוב ההליכים לעניין מסוים, לא יוכל צד להגיש תובענה בכל עניין אחר, עד לתום תקופת עיכוב ההליכים הקבועה בחוק.

יעקב פרי: ".

ניסן סלומינסקי: תנו לו להסביר.

יעקב פרי: סעיף קטן (ב) עוסק במצבים שבהם ערכאה שיפוטית רשאית להאריך את תקופת עיכוב ההליכים בהתאם לסמכות שנקבעה לכך בחוק.

יעקב פרי: מדובר על מצבים שבהם ההארכה הזאת מתבקשת כדי שאפשר יהיה למצות את הניסיון ליישב את הסכסוך בהסכמה אם מפני שבחוסר תום לב הפגישות התמסמסו או בגלל שצד נבצר ממנו להגיע אם הוא באבל או בחוץ לארץ, דברים מהסוג הזה.

יעקב פרי: אם אתם זוכרים בנוסח – האמת שלא קראנו אותו, אבל כן דיברנו על הנושאים הללו – בנוסח קודם דובר על כך שיחידת סיוע תמליץ ורק על בסיס ההמלצה שלה ניתן יהיה לצד לגשת.

יעקב פרי: אנחנו שינינו את זה בנוסח שנמצא כאן.

<רינת וייגל: לא לאחר שקיבלה את עמדת יחידת הסיוע אלא לאחר שנתנה עמדת יחידת הסיוע.

<רינת וייגל: אמרנו שיחידת הסיוע מעבירה את העמדה שלה לבית המשפט.

<קריאה: לא הצדדים קבלו.

<קריאה: בסעיף (ד).

יעקב פרי: לאחר קבלת.

<נועה ברודסקי-לוי: אני חושבת שנוסח שאומר שבית המשפט כפוף, זאת אומרת לא יכול לקבל החלטה בלי - - -

יעקב פרי: הכוונה היא להמלצה.

<נועה ברודסקי-לוי: את זה הבנתי.

<נועה ברודסקי-לוי: אבל בכל מקרה צריך שהנוסח יהיה כזה שיחידת הסיוע אמורה להעביר לבית המשפט את המלצתה, לא שבית המשפט אסור לו לקבל - - -

<מוריה כהן בקשי: אבל זה חלק מהפרוצדורה של הדבר הזה.

<מוריה כהן בקשי: העמדה של יחידת הסיוע היא חלק מהותי להחלטת בית המשפט בהקשר הזה.

<מוריה כהן בקשי: אני לא רואה בעיה בדבר הזה.

<מוריה כהן בקשי: להבדיל מהקודם שקיבלנו את ההערה.

<נועה ברודסקי-לוי: זה מקובל לחלוטין.

<נועה ברודסקי-לוי: רק צריך שהנוסח צריך להיות כזה שלא מגביל את שיקול דעת בית המשפט בזה שהוא לא יכול לקבל החלטה.

<מוריה כהן בקשי: הוא אמור לקבל את עמדת יחידת הסיוע לפני שהוא נותן - - -

<קריאות: הוא חייב - - -

<מוריה כהן בקשי: הוא חייב לקבל את העמדה, לראות, לקרוא אותה כי חלק מהעניין פה זה בדיוק היחידה שישבה עם הצדדים והיא תגיד פה.

<רינת וייגל: הוא לא כבול כמובן לעמדת יחידת הסיוע.

<נועה ברודסקי-לוי: אני מבינה ואני חושבת שזה בסדר גמור שהוא אמור לקבל עמדה מטעם יחידת הסיוע לפני שהוא מקבל החלטה.

<נועה ברודסקי-לוי: אבל אני חושבת שהנוסח צריך להיות כזה – גם אם יחידת הסיוע לא מעבירה איזושהי תקופה, זה צריך להיות - - -

<מוריה כהן בקשי: מה זה לא מעבירה?

<מוריה כהן בקשי: זה חלק מהפרוצדורה, זה חלק מהמחויבות שלה ומי שירצה יגיש בג"ץ על זה שהיא לא כתבה במקרה נדיר והשאירה את זה אצלה במגירה.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו בחיים.

<מוריה כהן בקשי: הם יעבירו לה כי תוגש בקשה והם יעבירו את העמדה שלהם.

<נועה ברודסקי-לוי: אז אולי צריך לכתוב שערכאה שיפוטית תקבל החלטה לאחר שקיבלה את עמדת יחידת הסיוע.

<מוריה כהן בקשי: עם זה אין לי בעיה.

<נועה ברודסקי-לוי: עוד דבר חשוב זה העניין של הסייפא שצד לא יהיה רשאי להגיש בקשה אם הוא לא התייצב לפגישה.

<נועה ברודסקי-לוי: אם יש איזושהי הצדקה למה הוא לא הגיע או שעצם אי הגעתו לא קשורה לכך שהנושא הוא כן דחוף לקיצור התקופה.

<מוריה כהן בקשי: כל המקרים שאנחנו נמצאים כאן – אנחנו בקיצור או בהארכה?

יעקב פרי: בקיצור.

יעקב פרי: איזו סיבה יש לא להגיע?

יעקב פרי: איפה את חושבת שיש סיבה שהוא לא יגיע?

<נועה ברודסקי-לוי: לדוגמה, אם זה בעניין של הבאת ילד למסגרת חינוכית, גם אם הוא לא בסדר שהוא לא הגיע, עדיין יכול להיות שהילד הזה צריך מענה.

יעקב פרי: אז תבוא.

יעקב פרי: מדובר על הצד המבקש.

<מוריה כהן בקשי: אם הוא לא בסדר הוא לא יקב לסעד.

<מוריה כהן בקשי: מה לעשות?

<מוריה כהן בקשי: אנשים שמכל מיני סיבות דיוניות עושים כל מיני דברים לא נכונים ולא ראויים, מפסידים דיונית.

<מוריה כהן בקשי: לפעמים מסלקים על הסף תביעה מוצדקת כי מישהו התנהג בצורה דיונית לא ראויה.

<מוריה כהן בקשי: אז מה הבעיה כאן?

ניסן סלומינסקי: מי עוד רצה?

ניסן סלומינסקי: תסיים.

יעקב פרי: "תחילה ותחולה והוראת מעבר 17.

יעקב פרי: (א) תחילתן של תקנות אלה למעט תקנה 7(ב) עד (ד) ביום י"א בתמוז התשע"ו (17 ביולי 2016), (להלן –יום התחילה).

יעקב פרי: (ב) תקנות אלה לא יחולו על תובענות בעניין של סכסוך משפחתי שהוגשו לערכאה שיפוטית לפני יום התחילה.

יעקב פרי: (ג) תחילתה של תקנה 7(ב) עד (ד) ביום תחילתן של תקנות רשימת המגשרים , ואולם עד יום זה, יופנו הצדדים לרשימת מגשרים זמנית שתפורסם באתר האינטרנט של משרד הרווחה והשירותים החברתיים.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: כאן יש סעיף שמדבר על מתי החוק חל.

יעקב פרי: כידוע, אנחנו אצים-רצים מפני שהחוק נכנס לתוקפו ב-17 ביולי 2016.

יעקב פרי: סעיף קטן (ב) קבע שבתקופת המעבר כל תובענה שכבר נדונה, תמשיך להידון בעולם הישן.

יעקב פרי: את (ג) הסברתי קודם, בהעדר תקנות לרשימת המגשרים, בינתיים תהיה הרשימה הזמנית.

<נועה ברודסקי-לוי: איך היא תגובש?

<מוריה כהן בקשי: הקריטריונים יהיו מקצועיים טכניים בלי הפעלה של שיקול דעת.

<מוריה כהן בקשי: כיוון שאנחנו ברשימה זמנית, זה יהיה על סמך קריטריונים שייקבעו כולל דברים שהצדדים עצמם יציינו: שפה, סוג גישור וכולי.

ניסן סלומינסקי: תסיים ואז אני אתן לכם לדבר.

יעקב פרי: "שמירת דינים 18.

יעקב פרי: (א) בכל מקום שבו אין בתקנות אלו הוראה סותרת, ימשיכו לחול סדרי הדין הנהוגים בערכאה השיפוטית.

יעקב פרי: (ב) אין באמור בתקנות אלה לגרוע מזכותו של צד להגיש תובענה לערכאה שיפוטית מוסמכת בלא להגיש תחילה בקשה ליישוב סכסוך בעניינים שהחוק אינו חל בהם, ובכלל זה בהליכים לפי חוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ"א-1991, ולפי חוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס"ב-2001 , ובהליכים שבהם המדינה היא צד לסכסוך המשפחתי.

יעקב פרי: וכן בבקשה מוסכמת לגירושין.

יעקב פרי: ".

יעקב פרי: לגבי סעיף קטן (א), הואיל ומדובר כאן על הוראת שעה שנכנסת לתוקף לגבי מרבית סוגי הסכסוכים בענייני משפחה אבל היא כמובן תחול בתוך עולם שבו יש לנו סדרי דין שונים בערכאות השונות.

יעקב פרי: בכל מקום שבוא אין כאן הוראה סותרת, ההוראות הרגילות ימשיכו לחול למען הסדר הטוב.

יעקב פרי: הסעיף הקטן האחרון שקראתי נובע מהערות שונות שקיבלנו במהלך הדיונים שהיו לגבי מקרים שבהם יש חשש שמה החוק חל ורצינו להבהיר שהחוק לא חל.

יעקב פרי: למשל במקרים שיש הליכים לפי חוק למניעת אלימות במשפחה או לפי חוק למניעת הטרדה מאיימת.

יעקב פרי: החוק הגדיר סכסוך בענייני משפחה ושני החוקים הללו אינם חלים בגדר החוק אבל רצינו להדגיש את זה למען הסר ספק.

יעקב פרי: הוא הדין למקרים שבהם המדינה היא צד לסכסוך.

יעקב פרי: יש הליכים שונים בתחום המשפחה, בתחום האימוץ, בתחום האפוטרופסות ותחומים נוספים שבהם המדינה היא צד וסכסוך משפחתי הוא בין שני צדדים שאינם המדינה.

יעקב פרי: העניין האחרון הוא בבקשה מוסכמת לגירושין שדיברנו עליה קודם.

יעקב פרי: בקשה מוסכמת לגירושים, הכוונה לסידור גט.

<מוריה כהן בקשי: רק שיהיה לפרוטוקול: זה לסידור גט, זה לא לגירושין.

יעקב פרי: לפי מה שהבנתי מרפי, בקשה מוסכמת לגירושין היא סידור גט.

יעקב פרי: רפי, אולי תסביר?

יעקב פרי: יש כאן הערה שצריך לכתוב "לסידור גט" ולא "בקשה מוסכמת לגירושין".

יעקב פרי: תסביר את ההבדל ביניהם.

<רפי רכס: יכול להיות שיהיו מצבים שבהם הבקשה היא לגירושין וסידור הגט באותו מקרה יהיה לא רלוונטי בגלל שימצאו שצד אחד הוא לא יהודי או משהו כזה.

<רפי רכס: מצד אחד, אם לא יהודי אז לא יהיה בסמכות בית הדין, אבל באותו מקרה אולי סידור גט לא שייך אלא פתרון אחר.

<רפי רכס: אנחנו לא רוצים לסגור את זה רק לסידור גט.

<מוריה כהן בקשי: הכוונה היא שכל דבר שהוא הסכם, שאין לגביו דיון אלא שזה סוג להסכם רק שלא מביאים את זה בדרך של הסכם ולכן פירשנו את זה כך.

<מוריה כהן בקשי: כל דבר, גם אם הוא מוסכם, אבל יש עליו אחר כך דיונים לא בסיפור הזה.

<רפי רכס: ההגדרה של החוק הייתה תובענה בעניין של סכסוך.

<רפי רכס: אם אין את שני המרכיבים, זה מה שאמרתם בהתחלה: החוק לכאורה לא מגביל את זה.

<רפי רכס: אם זה בקשה מוסכמת לגירושין - - -

<מוריה כהן בקשי: השאלה היא אם כל מה שצריך עכשיו זה פסק דין או שיש פה משהו עוד לדון?

<מוריה כהן בקשי: אם יש משהו לדון – זה לא.

<דב פרימר: אני חושב לעזור: אם יהיה "התרת נישואין" זה יפתור לך את הבעיה?

<רפי רכס: כן.

<רפי רכס: זו אותה בקשה.

<רפי רכס: זה מה שאמרנו.

<יוסי מנדלסון: מוריה, למה בכלל אתם מגבילים בקשות מוסכמות?

<יוסי מנדלסון: למה כל בקשה מוסכת, הן לבית הדין והן לבית המשפט, צריכה לעבור דרך החוק?

<יוסי מנדלסון: כל בקשה מוסכמת.

<יוסי מנדלסון: אני לא מבין, אם שני אנשים הסכימו.

<יוסי מנדלסון: אני חושב שצריך להיות כתוב: וכל בקשה מוסכמת בענייני משפחה.

<מוריה כהן בקשי: בחוק עצמו כתוב "בקשה לאישור הסכם כחריג" ואני לא צריכה.

<מוריה כהן בקשי: באה טענה מבתי הדין שהביטוי "בקשה לאישור הסכם" – בעניין של סידור גט לא מביאים הסכם פה לאישור אלא יש פה בקשה מוסכמת לסידור גט ולכן כתבנו את הביטוי הזה.

<מוריה כהן בקשי: כל השאר נכנס כי זה אישור הסכם.

יעקב פרי: כל השאר החוק חל - - -

<מוריה כהן בקשי: לכן הצעתי לכתוב פה רק בקשה לסידור גט או לא לכתוב כלום.

<יוסי מנדלסון: אם אני לוקח את סעיף 3 בחוק וכתוב לי: "תובענה - - - יחסי ממון בין בני זוג, לרבות תובענה", אז מישהו יכול להגיד שביחסי ממון בין בני זוג, הסכם יחסי ממון הוא יחסי ממון בין בני זוג.

<מוריה כהן בקשי: לא כי יש לך סעיף אחר שכותב: למעט בקשה ליישוב - - -

<קריאות: - - -

<מוריה כהן בקשי: יכול להיות שלא צריך לכתוב כלום.

<מוריה כהן בקשי: זה פשוט: הבקשה לאישור הסכם תתפרש בבקשה לסידור גט כסוג של הסכמה, הסכם.

<מוריה כהן בקשי: לכן שמנו את זה - - - פרשנות - - - אעזוב את זה - - -

<יוסי מנדלסון: הפחד שלי הוא שברגע שאת כותבת בקשה מוסכמת לגירושין או התרת נישואין, לכאורה - - -

<מוריה כהן בקשי: זה עושה - - -

<יוסי מנדלסון: בדיוק, בדיוק.

<יוסי מנדלסון: בדרך הזאת את - - -

<מוריה כהן בקשי: נצהיר ונכתוב לפרוטוקול ובדברי ההסבר שזה ייכלל בדבר הזה.

<קריאה: הסכם זה כל הסכמה שהיא.

<מוריה כהן בקשי: הסכם זה גם - - -

<רפי רכס: או כל הסכמה לרבות.

<רפי רכס: אפשר כל הסכמה לרבות גירושין.

<קריאה: זה מסתדר עם הגדרת החוק של תובענה למעט בקשה לאישור הסכם.

<קריאה: הסכם כולל כל הסכמה.

<מוריה כהן בקשי: אז אני לא צריכה להגיד את זה

יעקב פרי: אז אפשר לא לומר שום דבר.

יעקב פרי: אני רוצה לציין לפרוטוקול עוד עניין אחד ואנחנו צריכים עוד לחזור לסעיף - - -

ניסן סלומינסקי: אני רצה רק שנגמור את ההקראה במובן הזה - - -

יעקב פרי: סיימנו.

ניסן סלומינסקי: גם פה, בתוספות, בטפסים, להגיד את הכותרות כדי שנדע שגמרנו את ההקראה ואז אני אתן לאלה שביקשו לדבר.

יעקב פרי: יש לנו עוד שני עניינים בתקנות עצמן לפני הטפסים.

<מוריה כהן בקשי: הישיבה הקודמת התבקשנו לגבי תקנה 10.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שנגמור קודם את ההקראה.

ניסן סלומינסקי: אחרי שנגמור את ההקראה אני אתן לדבר.

יעקב פרי: יש נקודה אחת שנוגעת לפגרות שאני אתייחס אליה אחר כך.

יעקב פרי: בקשה ליישוב סכסוך לפי תקנה 2 לתקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה התשע"ו- 2016.

יעקב פרי: זה הטופס הראשון.

יעקב פרי: זה הטופס שאתו פותחים את ההליך, ניגשים לערכאה שיפוטית, מגישים למזכירות טופס שכולל רק את המשפט הבא: הואיל ונתגלע סכסוך ביני לבין פלוני, אני פונה לערכאה השיפוטית בבקשה ליישוב הסכסוך בדרכי שלום.

ניסן סלומינסקי: מאה אחוז.

ניסן סלומינסקי: הטופס לפנינו.

ניסן סלומינסקי: הלאה.

יעקב פרי: טופס 2 לפי תקנה 3 של יחידת הסיוע שליד בית המשפט לענייני משפחה או בין הדין הדתי כלשהו.

יעקב פרי: הזמנה לפגישת מהו"ת לבחינת האפשרות ליישוב סכסוך משפחה.

יעקב פרי: זו בעצם הזמנה שהמזכירות ממציאה לצדדים שכוללת ומפרטת בתוכה את הדברים שכתובים בחוק.

<מוריה כהן בקשי: רק הערה לפסקה (6), היא מתוקנת בהתאם לסיכום שהיה עם לשכת עורכי הדין: "יתייצבו הצדדים לפגישות המהו"ת לבדם.

<מוריה כהן בקשי: ".

<מוריה כהן בקשי: בנוסח הזה כדי שלא יהיו מחלוקות.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: הטופס הבא.

יעקב פרי: טופס 3 לפי תקנה 8.

יעקב פרי: הודעת הצדדים על החלטתם להמשיך בהליכים ליישוב סכסוך בהסכמה.

יעקב פרי: זה בעצם טופס של הודעות.

יעקב פרי: יש כאן, כמובן: הצדדים רשאים להגיש הטופס בנפרד, נא לסמן במקום המתאים, אפשרות להודיע שממשיכים בניסיון ליישב את הסכסוך בהסכמה, אפשרות להאריך את התקופה הזאת עוד, אפשרות להודיע ליחידת הסיוע שהצליחו להגיע ליישוב סכסוך בהסכמה או אפשרות להודיע שלא הצליחו.

ניסן סלומינסקי: טוב.

יעקב פרי: טופס 4 זו אותה הודעה נלווית.

<ענת ענבר: יש לי רעיון: "אנו מודיעים כי הגענו להסכם בעניין סכסוך משפחתי", כדאי להוסיף: ונגישו לאישור ערכאה משפטית.

<ענת ענבר: סתם "הגענו להסכם" זה - - -

יעקב פרי: זה רק אם הם רוצים להגיש אותו.

יעקב פרי: הם לא חייבים.

יעקב פרי: הודעה נלווית לתובענה בעניין סכסוך משפחתי זה הטופס הרביעי.

יעקב פרי: כאשר בכל זאת מוגשת תובענה, היא כוללת את הפרטים שהתקנות מחייבות לציין כאשר מוגשת התובענה.

יעקב פרי: טופס 5 לפי תקנה 10.

יעקב פרי: בקשה לסעד זמני לשמירת מצב קיים או לעיכוב יציאה מן הארץ בתקופת עיכוב הליכים לפי תקנה 10 לתקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה התשע"ו- 2016.

יעקב פרי: כאן מדובר על אותו טופס שקובע את האופן שבו מגישים את הסעדים הזמניים, כפי שציינו, בצורה תמציתית עם אסמכתאות ועם תצהיר.

יעקב פרי: טופס 6 לפי תקנה 12.

יעקב פרי: בקשה לסעד דחוף שלא בדרך בקשה ליישוב סכסוך לפי תקנה 12 לתקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה התשע"ו-2016.

יעקב פרי: מדובר כאן בבקשה לסעד דחוף לפי הרשימה המצומצמת שראינו.

יעקב פרי: לכל אחד מהמקרים, סוג הסעד הדחוף וסיבת הדחיפות.

יעקב פרי: גם כאן צריך לצרף אסמכתאות ולהצהיר.

יעקב פרי: טופס 7.

יעקב פרי: בקשה לקיצור או להארכה של תקופת עיכוב ההליכים.

יעקב פרי: גם כאן יש רשימת תיוג, אפשר בכל אחד מהם לכתוב איזה סוג של עניין מדובר בו, להסביר את סיבת הדחיפות במקרה שזה רלוונטי ולצרף אסמכתאות ולהצהיר.

<ענת ענבר: הגשת תובענה בעניין של סכסוך משפחתי של אישה הנמצאת במקלט לנשים מוכות.

<ענת ענבר: נקודה.

<ענת ענבר: לא לפי שיקול דעתה - - -

יעקב פרי: יש כמה תיקונים.

יעקב פרי: אנחנו נסרוק אותם במסרקות של ברזל.

ניסן סלומינסקי: אותם תיקונים שדוברו, יתוקנו.

ניסן סלומינסקי: רק שנדע שגמרנו את ההקראה.

<מוריה כהן בקשי: בהקראה יש משהו חשוב.

ניסן סלומינסקי: אם יש עוד משהו שקשור להקראה תגידי ואחר כך אני אתן רשות דיבור למי שביקש, כולל דיון בנושא בסעיף 10.

יעקב פרי: אני רוצה לדבר על נושא הפגרות.

יעקב פרי: בינתיים לא כללנו הוראה כזו אבל העקרונות מוסכמים.

יעקב פרי: אנחנו עדיין בודקים האם באמת נחוץ בתקנות כאן לכתוב את ההוראה או לא.

יעקב פרי: מה שסוכם לעניין הפגרות בהקשר של החוק הזה הוא כדלקמן, ואם יש לכם הערות אז - - - מדובר בבקשה ליישוב סכסוך שמוגשת למזכירות של ערכאה שיפוטית.

יעקב פרי: המזכירויות בערכאות השונות מקבלות תובענות דחופות בכל עת ובקשות ליישב סכסוך גם כן כל עת.

יעקב פרי: השאלה מה קורה בשבועיים שמתחילים ב-20 באוגוסט ומסתיימים ב-5 בספטמבר.

יעקב פרי: אלה שבועיים שבהם בית המשפט לענייני משפחה מקיים דיונים, שומע עניינים, דחופים בלבד ולא מקיים דיונים רגילים.

יעקב פרי: גם בבית הדין הרבני אני מבין שזה המצב.

יעקב פרי: יחידת הסיוע גם היא סבורה שבשבועיים הללו שרוב בני האדם נמצאים בחופשה אז גם שם אפשר להוריד את מהלך הפעילות ונראה לי שכולנו מסכימים שכך צריך שיהיה.

יעקב פרי: השאלה אם אנחנו צריכים לכלול הוראה מפורשת בתקנות?

יעקב פרי: אני סבור שלא אבל אנחנו עוד בודקים את העניין הזה ובמידה וצריך יהיה - - -

<מוריה כהן בקשי: זו לא תקנה שצריכה את אישור הוועדה, אבל זה בעיקרון מוסכם.

<ענת ענבר: פסח ובסוכות - - -

יעקב פרי: בפסח ובסוכות זה ברור שיש.

ניסן סלומינסקי: אם תמצאו שכן, יהיה לכם את זה.

<מוריה כהן בקשי: הכוונה היא שבאמת לא כל התקופה תהיה פגרה ארוכה אלא שבועיים - - -

ניסן סלומינסקי: סיימנו את הקריאה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו כל מי שידבר יעשה את זה קצר.

ניסן סלומינסקי: יש לנו לא הרבה זמן.

<יהושע פרידמן: אני אגע בשתי נקודות.

<יהושע פרידמן: האחת, תקנה שלא קראנו אותה עכשיו, תקנה 5, בנושא של הזמנת קטין.

<יהושע פרידמן: התקנה מאפשרת ליחידת הסיוע להזמין קטין בהסכמת שני הוריו.

<יהושע פרידמן: צריך להוסיף פה סייג שבמקרה שהקטין הוא צד להליכים, ויש כאלה סיטואציות, בסיוע המשפטי אנחנו מייצגים קטינים, ברור שלא צריך להיות בהסכמת ההורים.

<מוריה כהן בקשי: חשבנו שזה ברור מאליו במקרים האלה שהוא התובע ולא תובע פורמלי.

<מוריה כהן בקשי: יש בכל זאת מקרים מיוחדים של תביעות בין קטינים להוריהם עם אפוטרופוס לדין וכולי, אז הוא צד לכל דבר ולא צריך להגיד את זה.

<מוריה כהן בקשי: אבל כל השאר, לא רצינו שיהיה פה משהו שאחר כך בתביעת מזונות אות תביעה אחרת הוא ייחשב כצד.

<יהושע פרידמן: - - - צריך להוסיף את המילים: בהליכים בהם קטין אינו צד.

<מוריה כהן בקשי: הבעיה שצד - - -

<יהושע פרידמן: אם הוא צד - - -

<קריאה: - - - במזונות - - -

<יהושע פרידמן: לא.

<יהושע פרידמן: לא במזונות.

<יהושע פרידמן: יש מקרים, למשל - - -

<מוריה כהן בקשי: זה בדיוק העניין.

<מוריה כהן בקשי: אנחנו לא רוצים.

<מוריה כהן בקשי: תן להם את שיקול הדעת ותאמין לי שבאותם מקרים - - -

<יהושע פרידמן: לא, לא.

<יהושע פרידמן: יש מקרה שקטין – אנחנו נותנים את המינויים האלה – קטין בן 17 מגיע ותובע את הוריו.

<יהושע פרידמן: אי אפשר למנוע ממנו להגיע לדיון.

<יהושע פרידמן: חייבים להוסיף את המילים: בהליכים בהם קטין אינו צד.

<יהושע פרידמן: זה הכול.

<מוריה כהן בקשי: לא.

<מוריה כהן בקשי: אתה לא יכול לכתוב את זה בנוסח הזה.

<מוריה כהן בקשי: בגלל המצב המעורפל אז במקרים שהוא התובע העיקרי - - -

<יהושע פרידמן: אז תוסיפי: במקרים בהם קטין אינו תובע עיקרי.

<יהושע פרידמן: הדבר הזה חוסם קטין שהוא צד, מלהגיש - - -

<מוריה כהן בקשי: זה לא הגיוני לפרש - - -

<יהושע פרידמן: הוא תובע, לצורך העניין, את אביו - - -

ניסן סלומינסקי: בנוסח שקיים, מוריה, יש - - -

<מוריה כהן בקשי: אני חושבת שפרשנית אפשר לחיות עם זה - - -

ניסן סלומינסקי: בנוסח הקיים יש פתרון במצב שהקטין הוא התובע?

<יהושע פרידמן: הוא יכול לתבוע את אביו - - -

ניסן סלומינסקי: שלא צריכים הסכמה של ההורים?

ניסן סלומינסקי: יש פתרון?

ניסן סלומינסקי: יש?

<מוריה כהן בקשי: אני לא רוצה להגיד שלא צריך את הסכמת - - -

<נועה ברודסקי-לוי: - - -

<מוריה כהן בקשי: יש לי רעיון.

<מוריה כהן בקשי: בואו נגיד אם הוא תובע בעצמו או באמצעות אפוטרופוס לדין או משהו כזה - - -

ניסן סלומינסקי: תוסיפי את זה.

<קריאות: - - -

<קרן הורוביץ: יש עכשיו ויכוח לגבי התקנות של הסיוע המשפטי וזה שהם מכניסים את הילדים כצד בסכסוכי מזונות.

<קרן הורוביץ: אז גם בסכסוכי מזונות זה ייכנס.

<יהושע פרידמן: - - - סעיף עיקרי לפי - - -

<קרן הורוביץ: מקבלים ייצוג לפי - - -

<יהושע פרידמן: יש סעיף עיקרי שעל פיו אנחנו נותנים ייצוגים לקטינים.

<יהושע פרידמן: זה לא ברוחב יד - - -

<קרן הורוביץ: - - - אז שהוא ירשם כתובע ללא הוריו - - -

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי אני מבקש.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש, מוריה.

<מוריה כהן בקשי: אני לא רוצה להכניס את המזונות.

ניסן סלומינסקי: תוסיפי את מה שאמרת קודם שאם הוא תובע עיקרי.

<מוריה כהן בקשי: זה סוג התביעות שאינן תביעות של קטין באמצעות הורהו אלא אותן תביעות נדירות שבהן הוא תובע עצמאי - - -

ניסן סלומינסקי: אני סומך על - - -

<יהושע פרידמן: הערה שנייה: אני חוזר לתוספת שהוספה בסעיף 16(ג) שחוסמת צד שלא התייצב לפגישה מלהגיש בקשה לקיצור הליכים.

<יהושע פרידמן: זה נוסף עכשיו.

<יהושע פרידמן: אנחנו מייצגים ציבור מאוד גדול שיש להם קשיי התארגנות.

<יהושע פרידמן: אחת העילות לבקשה לקיצור הליכים זה אישה שנמצאת במקלט לנשים מוכות שמאיזושהי סיבה, אפילו של תקלה, היא נחסמת כאן.

<יהושע פרידמן: אני חושב שהתקנה הזו היא לחלוטין בלתי סבירה.

<יהושע פרידמן: את - - - חייבים למחוק אותה.

<יהושע פרידמן: אני מסכים אתך לגמרי וההערה שלנו היא שממש חייבים למחוק אותה.

ניסן סלומינסקי: מוריה, תשובה.

<מוריה כהן בקשי: האישה הזאת לא נחסמת.

<מוריה כהן בקשי: אם היא לא יכולה להגיע אז יקבעו לה ישיבה אחרת שהיא תבוא.

<יהושע פרידמן: - - - יש לה סעד דחוף.

<מוריה כהן בקשי: אז יש לה את הסעדים הדחופים.

<מוריה כהן בקשי: אף אחד לא אמר שהיא לא יכולה, רק לא - - -

<נועה ברודסקי-לוי: - - -

<מוריה כהן בקשי: אני חושבת שאפר לעשות את זה בשיקול דעת מפורש של בית משפט.

<מוריה כהן בקשי: יכול להיות שאפשר להעביר את זה.

<מוריה כהן בקשי: אני לא רוצה שאישה שלא מצליחה להגיע תשתחרר עכשיו מלהגיש זה נורא בעייתי.

<מוריה כהן בקשי: כל המטרה שלנו שהיא תגיע.

<מוריה כהן בקשי: אולי נכתוב: אלא אם התיר לו בית משפט - - -

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: אם הייתה לה חס ושלום תאונה בדרך - - -

<יהושע פרידמן: אנחנו מדברים שיש - - -

ניסן סלומינסקי: שוקי, הבנו.

<מוריה כהן בקשי: אלא מסיבות שירשמו - - -

ניסן סלומינסקי: בסדר גמור.

ניסן סלומינסקי: רז, בבקשה אבל קצר

<רז משגב: אקדים ואומר שלטעמנו הצעת החוק הזו והתקנות מבורכים.

<רז משגב: קו החשיבה והכיוון נכונים.

<רז משגב: יש כמה בעיות גם בחוק וגם בתקנות שאינן פתורות עדיין וצריכים השלמה כדי שהחוק באמת יהיה יעיל ויצמצם את סכסוכי הגירושין כמו שאנחנו רואים שהדברים מתבצעים במדינות שבהן החקיקה הזו בוצעה.

<רז משגב: שני דברים שחסרים כדי לתת לחוק את הבסיס הנורמטיבי שיגביל את הצדדים מבחינת מתחם הקונפליקט זה הצורך ליישם בחוק את מסקנות ועדת שניט של ביטול חזקת הגיל הרך, ליצור איזון ושוויון בין הצדדים.

<רז משגב: וקבלת המסקנות של ועדת שיפמן, דהיינו מזונות שוויוניים יחסיים.

<רז משגב: ברגע שצדדים שמגיעים לגירושים יידעו שהם מתוחמים משני הצדדים בנושאים האלה זה יקל על החוק.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזה לא שייך ולא רלוונטי כרגע.

שולי מועלם-רפאלי: אם אפשר לנסות, למה לא.

שולי מועלם-רפאלי: על הדרך.

ניסן סלומינסקי: רבותי, אנחנו קצרים בזמן.

ניסן סלומינסקי: רז, מאחר והחוק והתקנות מקובלים עליכם, יש לי 5 דקות שאם לא נאשר אותו אז אני לא יודע.

ניסן סלומינסקי: אז בוא נקצר ונדלג על כל הדברים האלו כי אתה גם רוצה את החוק.

ניסן סלומינסקי: החוק קיים ואתה רוצה גם את התקנות.

ניסן סלומינסקי: אז בוא נקצר את הדברים.

ניסן סלומינסקי: לא לחינם רצתי מהר.

ניסן סלומינסקי: אם יש לך נקודה מסוימת - - -

<רז משגב: נקודה מהותית שלדעתי היא כשל גם בחוק וגם בתקנות וצריכה התייחסות מעמיקה זה העובדה שעדיין ניתן יהיה לעשות שימוש לרעה בצווי הגנה.

<מוריה כהן בקשי: הורדנו את זה.

<רז משגב: הורידו, אבל עדיין אפשר יהיה לעשות שימוש וצריך יהיה - - -

ניסן סלומינסקי: כן - - -

<רז משגב: נושא של תקנה 16(ג) שרשימת מגשרים זמנית תפורסם באתר האינטרנט של משרד הרווחה.

<רז משגב: אנחנו מתנגדים לכך.

<רז משגב: זכותו של כל צד, כל עוד אין רשימה, לבחור כל מגשר שהוא רוצה.

<קריאות: - - -

<רז משגב: לא הפרעתי לאף אחד לדבר.

ניסן סלומינסקי: אמרו לך שזה בסדר.

<רז משגב: זה לא בסדר כי יש פה מעין הכנסה מאחור של רשימה שיגידו שזו הרשימה המומלצת או הקובעת כאשר שירותי הרווחה, לצערי, אינם ממלאים את תפקידם בתחום הזה אבל זה לא המקום להיכנס לזה.

<רז משגב: המהות היא, זה דבר שצריך לקחת בחשבון - - -

ניסן סלומינסקי: הערה אחרונה כי אני ממש קצר בזמן יש כאלה שאני לא אתן להם לדבר.

ניסן סלומינסקי: תעשה את זה קצר.

ניסן סלומינסקי: הערה אחרונה.

<רז משגב: נקודה שדיברו עליה לאחרונה: הפגרות.

<רז משגב: אנחנו יודעים מניסיון שדווקא בפגרת הקיץ יש גל של תובענות ורוב הבעיות של ניתוק הקשר של ילדים מהוריהם במסגרת הליכים כאלה ואחרים נגרמות בתקופה הזו וצריך להתייחס לנקודה הזו ולקבוע בתקנות האלה, כמו שנקבעו חסמים נוספים, שבמידה ויוגשו בקשות בהליכים על פי החוק שבהם יהיה מצב שבו אחד ההורים מבקש לעזוב את הבית, בשלב הראשון ברירת המחדל של הסדרי הראייה עם הילדים תהיה נסטינג ולא שום צורה אחרת.

<קריאות: תהיה מה?

<קריאות: - - - נסטינג?

<נועה ברודסקי-לוי: לגבי סעד דחוף אני מבינה שגם בתקופה מ-20 באוגוסט ל-5 בספטמבר, סעד דחוף תמיד אפשר לבקש - - -

ניסן סלומינסקי: אפשר להגיש את זה וזה בסדר.

ניסן סלומינסקי: מוריה, היה לנו - - -

<מוריה כהן בקשי: אני מעדיפה שנגמור את שני הסעיפים.

<מוריה כהן בקשי: לגבי הערכאה השיפוטית שבה תוגש בקשה לסעד זמני ובקשה לסעד דחוף - - -

שולי מועלם-רפאלי: באיזה סעיף את, מוריה?

<מוריה כהן בקשי: בסעיף 10 ו-15 ביחד.

<מוריה כהן בקשי: בסעיף 10 הקודם הכלל היה, אני אקרא: "בקשה לסעד זמני - - - תוגש לערכאה השיפוטית שלה הוגשה הבקשה ליישוב סכסוך או לכל ערכאה שיפוטית אחרת המוסמכת לדון בבקשה כזו לפי דין ובלבד שצד המגיש מספר בקשות יגישן לאותה ערכאה כאמור.

<מוריה כהן בקשי: ".

<מוריה כהן בקשי: כלומר, אדם יכול לבחור לאן הוא רוצה להגיש אבל שלא יפצל בין ערכאות שונות את הבקשות לסעדים זמניים.

<מוריה כהן בקשי: בדיון הקודם עלו בקשות, טענות, שעלול להיות שימוש לרעה גם במצב שבו אדם מגיש בקשה ליישוב סכסוך במקום אחד ואחר כך הוא מגיש בקשה לסעד זמני במקום אחר.

<מוריה כהן בקשי: לכן ניסחנו תקנה שהתייחסה גם לסעדים זמניים וגם לסעדים הדחופים, שמבקשת - - -

עליזה לביא: זה ניסוח חדש?

<מוריה כהן בקשי: הוא לא מופיע בטקסט הזה.

<מוריה כהן בקשי: אבל - - -

עליזה לביא: לא ראיתי אותו עדיין.

<מוריה כהן בקשי: לא ראית אותו כי קודם כל, היינו בדיונים עד הרגע האחרון, אבל בסופו של דבר העמדה המשפטית של הכנסת הייתה שאי אפשר לכלול את התקנה הזאת כפי שהיא.

<מוריה כהן בקשי: העלינו גם אלטרנטיבה נוספת אבל גם בה יש בעיות.

<מוריה כהן בקשי: אני אקרא את הסעיף שהצענו ואת הסעיף הסופי.

עליזה לביא: אי אפשר לקבל את זה בטקסט?

יעקב פרי: זה נמצא לפנייך, לא? אני אביא לך.

<מוריה כהן בקשי: אני אקרא את זה.

עליזה לביא: אני לא משפטנית, אני רוצה את זה מול עיני.

עליזה לביא: את יודעת עד כמה אני פועלת בעניין של מירוץ הסמכויות.

עליזה לביא: יש לנו הצעת חוק שעלתה ומעוכבת ואם יש חשש ולו הקל שבעצם כל העבודה הרבה הזאת שנעשתה תביא להגברה של המרתון הנוראי הזה, אז מה עשינו?

עליזה לביא: לכן ההתעקשות שאני רוצה לראות את זה - - -

ניסן סלומינסקי: עליזה, אני רוצה עוד פעם לומר, אנחנו לא דנים בחוק.

ניסן סלומינסקי: החוק כבר קבע - - - לא יהיה שינוי בתקנות של דבר כל-כך רדיקלי ונגד החוק.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע מה הכוונה פה אבל מוריה, תסבירי את הדברים.

ניסן סלומינסקי: תקריאי את הנוסח.

<מוריה כהן בקשי: אני אקרא את הנוסח שבסופו של דבר אנחנו לא הולכים עליו - - -

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: תקריאי את הנוסח של מה שאתם כן - - -

<מוריה כהן בקשי: הנוסח חוזר למה שהיה קודם.

ניסן סלומינסקי: אז תקריאי אותו.

ניסן סלומינסקי: תקריאי את מה שהולכים עליו.

<מוריה כהן בקשי: "בקשה לסעד זמני לשמירת מצב קיים או לעיכוב יציאה מן הארץ - - -

ניסן סלומינסקי: לאט, רק שנייה.

ניסן סלומינסקי: עוד פעם, בבקשה.

עליזה לביא: לא כולנו משפטנים, הנוסח לא הובא בפני האנשים שיושבים.

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: היא חוזרת לנוסח שקיים.

ניסן סלומינסקי: בבקשה.

<מוריה כהן בקשי: "בקשה לסעד זמני, לשמירת מצב קיים או לעיכוב יציאה מן הארץ, בקשה לסעד דחוף לפי תקנות 10 ו-12 תוגש לערכאה המוסמכת לכך לפי דין ובלבד שצד המגיש מספר בקשות, יגישן לאותה ערכאה, אם היא מוסמכת לכך לפי דין.

<מוריה כהן בקשי: ".

<מוריה כהן בקשי: לא כללנו בתוך זה שתי אופציות שהועלו.

<מוריה כהן בקשי: אופציה אחת היית שצד המגיש בקשה ליישוב סכסוך יהיה מחויב להגיש את הבקשות שלו בהמשך דווקא לערכאה השיפוטית הזו משום שהנוסח של החוק לא פתוח מספיק כדי להכיל את זה.

<מוריה כהן בקשי: זאת הייתה העמדה של הכנסת בעניין הזה.

<מוריה כהן בקשי: מעבר לכך, הייתה גם אמירה שהרעיון היה שבבקשה ליישוב סכסוך, שכשמגישים אותה, לא יצטרכו להידרש לשאלה לאיזו ערכאה להגיש אלא יהיה זמן לחשוב עד הגשת הבקשה אם יגיעו להידיינות, ולכן נשחרר לגמרי.

<מוריה כהן בקשי: זה היה גם הרציונל של אחת - - -

עליזה לביא: אני רוצה להבין לפני העניין המשפטי.

עליזה לביא: משרד המשפטים הסכים לנוסח אחר, בא הייעוץ המשפטי של הכנסת ואמר לא.

עליזה לביא: זה מה שקורה כאן עכשיו?

<מוריה כהן בקשי: זה אפשרי כי זה חלק מהמנדט - - -

עליזה לביא: מוריה, את מסכימה אתי שיש פה בעיה.

<מוריה כהן בקשי: יש פה בעיה אבל יש גם צד שני.

<מוריה כהן בקשי: יש לנו חשש שאולי במצבים מסוימים יהיה ניצול לרעה של מישהו שיגיש בקשה ליישוב סכסוך, את הבקשה שלו האחת – הוא לא יכול לפצל – בקשות אחרות הוא יגיש למקום אחר.

<מוריה כהן בקשי: מצד שני, טענה שעלתה לכיוון השני הייתה שאולי אדם מגיש בקשה ליישוב סכסוך כי אמרו לו: בשלב הזה עוד לא צריך לחשוב לאן, תן לנו את השקט הזה, נחשוב אחר כך לאן להגיש.

<מוריה כהן בקשי: והוא לא בשלב בכלל של הגשת בקשות לבית משפט, הוא בשלב של ניסיון ליישוב הסכסוך בהסכמה.

<מוריה כהן בקשי: אותו אדם, כאשר אני כובלת אותו למקום, אולי אני גם מגבילה אותו.

<מוריה כהן בקשי: מעבר לכך, יש את הנוסח של החוק.

<מוריה כהן בקשי: לכן חשבנו שבמקרים האלה, אם יהיה באמת חוסר תום לב, בית המשפט יפעיל את זה.

<מוריה כהן בקשי: אופציה אחרת שהעלינו בניסוח זה לכתוב במפורש שצד שהגיש בקשה ליישוב סכסוך, יגיש את זה לאותה ערכאה, ואם הוא הגיש לערכאה שיפוטית אחרת, יראה כי עשה כן בתום לב.

<מוריה כהן בקשי: הבעיה בניסוח כזה שהיא שזה יזמין דיונים על תום הלב ולא רצינו כל-כך.

<מוריה כהן בקשי: לכן ברירת המחדל היא שככלל נשאיר את זה פתוח.

<מוריה כהן בקשי: אם יהיה מקרה שייטען שזה חוסר תום לב – אז נלך עם זה.

ניסן סלומינסקי: נועה, בבקשה.

<נועה ברודסקי-לוי: עלו כאן מטעם משרד המשפטים שתי אפשרויות.

<נועה ברודסקי-לוי: הבקשה של משרד המשפטים הייתה לקבוע שאותו צד שהגיש את הבקשה ליישוב סכסוך יהיה כבול לאותה ערכאה שאליה הוא הגיש את הבקשה ליישוב סכסוך - - -

עליזה לביא: רגע.

עליזה לביא: אני רוצה להבין לפני שאת יורדת אתי לרזולוציות האלה.

עליזה לביא: יש פה בעיה מבנית: מה שאת אומרת, בלי להיכנס לנושא, זה שאם אנחנו רוצים לשנות את מה שמוריה מציעה, צריך פה לחזור ולשנות בחקיקה.

עליזה לביא: זה מה שאת אומרת, נכון?

<נועה ברודסקי-לוי: אני אסביר.

<נועה ברודסקי-לוי: אנחנו צריכים לראות על מה אנחנו מדברים בכלל.

<נועה ברודסקי-לוי: אנחנו מדברים על השאלה של הסעדים הזמניים והסעדים הדחופים לאן אפשר להגיש אותם.

<נועה ברודסקי-לוי: החוק עצמו קבע במפורש שכל צד יכול להגיש לאיזושהי ערכאה שיפוטית מוסמכת בנושא.

<נועה ברודסקי-לוי: לא הגבלנו בשום דרך שהיא את המקום שאליו אותו צד יכול להגיש את הבקשה כי המטרה הייתה לא לקבוע שום דיונים על ענייני סמכויות אלא לאפשר להגיש את הבקשה גם לבית הדין וגם לבית המשפט.

<נועה ברודסקי-לוי: זה נקבע בחוק במפורש, לכן העמדה שלנו הייתה שאם רוצים לשנות את זה – צריך לחזור לחוק ולתקן את החוק עצמו ואי אפשר לשנות את זה בתקנות.

<נועה ברודסקי-לוי: בכל זאת אני אסביר לך מה שמשרד המשפטים ביקש לעשות.

<נועה ברודסקי-לוי: הוא ביקש לקבוע שהצד שהגיש את הבקשה ליישוב סכסוך כן יהיה כבול לאותה ערכאה.

<נועה ברודסקי-לוי: אנחנו אמרנו שבגלל שהחוק קבע במפורש - - - אם רוצים לתקן – צריך לתקן את החוק.

<נועה ברודסקי-לוי: אי אפשר לשנות חוק בתקנות.

עליזה לביא: אנחנו מבינים שמירוץ הסמכויות במדינת ישראל יואץ.

עליזה לביא: אנחנו לא נמצאים במדינות אחרות ואי אפשר להשוות למדינות אחרות: אין עוד מדינה שיש בה גם את בית הדין הרבני וגם את בית המשפט לענייני משפחה.

עליזה לביא: אנחנו מחריפים את המירוץ הזה - - -

<מוריה כהן בקשי: המקרה שבו צד יוכל להרוויח משהו מהפיצול הזה שהוא הגיש בקשה ליישוב סכסוך שממילא פותחת לו את הפתח לבחור ערכאה, ואחר כך הלך והגיש במקום אחר, כל מה שהוא הרוויח זה שהפגישה תהיה ביחידת סיוע שליד ערכאה שיפוטית.

<מוריה כהן בקשי: אחר כך הכול ממילא פתוח.

<מוריה כהן בקשי: אז אם הוא הגיש אחר כך את הבקשה לסעד זמני – נניח שהוא הגיש לבית דין רבני את הבקשה ליישוב סכסוך – לבית המשפט, המחיר של הדבר הזה יהיה שהישיבה תהיה ביחידת הסיוע של בית הדין הרבני והסעד הזמני יהיה שם - - -

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: תצביעו הלאה והחוק הזה - - -

עליזה לביא: זה מתכון לסחיטה - - -

<מוריה כהן בקשי: אנחנו חשבנו אחרת - - -

ניסן סלומינסקי: מוריה, בבקשה.

ניסן סלומינסקי: יוסי, קצר מאוד כי אני צריך להיות בישיבה השנייה.

ניסן סלומינסקי: אני פשוט סוגר את הנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאתם עורכי הדין רוצים שהחוק לא יעבור - - -

<יוסי מנדלסון: לא, לא .

<יוסי מנדלסון: אנחנו תומכים.

ניסן סלומינסקי: אם כן, אז תקצרו ונגמור את זה כי אני פשוט לא יכול יותר להמשיך עם זה.

<יוסי מנדלסון: שני דברים.

<יוסי מנדלסון: אחד, לא יכול להיות שמשרד המשפטים חושב שמשפטית אין בעיה, זאת אומרת שמשרד המשפטים מאמין שאין בעיה לקבוע בתקנות שאם מישהו הגיש את הבקשה לערכאה אחת, הוא יבקש גם את הצווים באותה ערכאה.

<יוסי מנדלסון: זה, דבר ראשון, חזקה על משרד המשפטים שהם יודעים משפטים.

<יוסי מנדלסון: שנית, יש פה דבר נורא: אין תקדים ורע שתובענה מוגשת לערכאת שיפוט אחת וסעדים זמניים לערכאה אחרת ויחידת סיוע במקום הראשון.

<יוסי מנדלסון: זאת אומרת שיחידת הסיוע תצטרך אולי לתת דעתה על סעדים זמניים, אז יחידת הסיוע של בית הדין תצטרך לעזור לשופט בית משפט למשפחה בסעדים הזמניים.

<יוסי מנדלסון: הרי לא נשמע דבר כזה.

יעקב פרי: מה הבעיה?

<קריאות: - - -

<יוסי מנדלסון: אין בעיה?

<יוסי מנדלסון: - - -

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מבקש - - -

<יוסי מנדלסון: - - - לא כתוב - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מבקש, די.

ניסן סלומינסקי: מוריה, מה את מציעה שיהיה כתוב פה כדי שזה לא יסתור את החוק?

ניסן סלומינסקי: מה את מציעה?

ניסן סלומינסקי: תגידי סופית מה את מציעה ונדע אם אני יכול - - -

עליזה לביא: היא הציעה.

עליזה לביא: העניין הוא שהייעוץ המשפטי כאן אומר שצריך להחזיר את זה לחקיקה.

עליזה לביא: היא הציעה.

עליזה לביא: היא מבינה את - - -

<דב פרימר: פשוט לא נכון.

<דב פרימר: יש טעות, עם כל הכבוד.

<דב פרימר: הם הסתכלו על סעיף 4 שבו כתוב "לכל ערכאה" אבל סעדים זמניים זה בסעיף (ז)(1), כתוב "לערכאה" לא כתוב "לכל ערכאה".

<דב פרימר: זו פשוט טעות משפטית.

<דב פרימר: משרד המשפטים פשוט עושה טעות משפטית.

<יוסי מנדלסון: לא.

<יוסי מנדלסון: הוא צודק, הוא מסכים - - -

עליזה לביא: המשרד הסכים - - -

<דב פרימר: הכנסת עושה טעות - - - זה לא נכון מה שכתוב.

<דב פרימר: החוק אומר - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, מי שרצה הרוויח: אנחנו לא מסיימים את החוק.

עליזה לביא: אני מבקשת שנועה תענה למה שכרגע נאמר.

שולי מועלם-רפאלי: היא אמרה לה.

<נועה ברודסקי-לוי: אני כבר הסברתי - - -

<דב פרימר: נועה, לא כתוב לכל ערכאה.

<דב פרימר: כתוב לערכאה.

<דב פרימר: בסעיף 4 כתוב לכל ערכאה.

<נועה ברודסקי-לוי: גם ב-(ז)(1) כתוב : על אף האמור - - -

<דב פרימר: לא.

<דב פרימר: ב-(ז)(א).

<נועה ברודסקי-לוי: סעיף (1), כן: על אף האמור - - - בכל עת לערכאה שיפוטית - - -

<דב פרימר: לערכאה.

<יוסי מנדלסון: מותר בתקנות לקבוע את מה שמשרד המשפטים אומר.

<יוסי מנדלסון: זו זכות - - -

<דב פרימר: - - - בכל הכבוד - - -

<יוסי מנדלסון: אין ספק בכלל - - -

<דב פרימר: - - - משפטית - - -

<נועה ברודסקי-לוי: הטענה - - -

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: חבל.

ניסן סלומינסקי: יש לי ישיבה אחרת.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

עליזה לביא: אבל ניסן, זה בדמנו.

עליזה לביא: מה זה - - -

שולי מועלם-רפאלי: די.

שולי מועלם-רפאלי: מספיק עם ה"בדמנו" הזה - - -

ניסן סלומינסקי: - - -

שולי מועלם-רפאלי: צריך להצביע.

שולי מועלם-רפאלי: הגיעו פה להסכמה על הנוסח.

שולי מועלם-רפאלי: מספיק עם ה"בדמנו" הזה.

שולי מועלם-רפאלי: די.

שולי מועלם-רפאלי: המופעים האלה כל דיון הגיעו כבר לקצה.

עליזה לביא: שולי, אנחנו מחכים פה שעה לסעיף הזה - - -

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: סליחה.

שולי מועלם-רפאלי: התחלנו פה ב-11:15 אבל לא משנה.

שולי מועלם-רפאלי: מספיק.

שולי מועלם-רפאלי: כל הזמן אתם מוצאים סעיף אחר.

שולי מועלם-רפאלי: חברים, די.

שולי מועלם-רפאלי: אם ניתן לפתור את זה, זה ייפתר.

שולי מועלם-רפאלי: ואם לא – אנחנו צריכים להצביע על זה.

שולי מועלם-רפאלי: די עם המופעים - - -

ניסן סלומינסקי: מוריה, אם אתם לא מגיעים להסכמה - - -

<מוריה כהן בקשי: אנחנו מסכימים.

<מוריה כהן בקשי: לכנסת יש בעיה - - -

יעקב פרי: - - - אם נגיע נודיע - - -

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: די, רבותי, אני סוגר את הישיבה.

ניסן סלומינסקי: לא עשינו את ההצבעה - - -

שולי מועלם-רפאלי: לא, ניסן, צריך להצביע.

ניסן סלומינסקי: יש לי ישיבה אחרת שמתחילה.

ניסן סלומינסקי: אין לי זמן.

שולי מועלם-רפאלי: הישיבה תחכה 5 דקות.

ניסן סלומינסקי: 5 דקות?

ניסן סלומינסקי: כבר עברו 10 דקות ואני לא רואה כאן - - -

שולי מועלם-רפאלי: חייבים להצביע, ניסן.

ניסן סלומינסקי: אבל אתם לא מגיעים להסכמה - - -

שולי מועלם-רפאלי: - - - ניסן, חייבים להצביע - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מבקש.

ניסן סלומינסקי: משרד המשפטים והייעוץ של הכנסת - - -

יעקב פרי: הגענו להסכמה.

ניסן סלומינסקי: מה הנוסח?

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מבקש מכולם.

ניסן סלומינסקי: מוריה ונועה, יש לכן נוסח מסוכם?

ניסן סלומינסקי: טוב.

ניסן סלומינסקי: אם לא – אז אני עוצר.

שולי מועלם-רפאלי: יש.

שולי מועלם-רפאלי: היא הקריאה אותה קודם.

ניסן סלומינסקי: מוריה, אני מדבר אתך, מה הנוסח שלכם ושל הכנסת?

ניסן סלומינסקי: אני מבקש מכולם לשמוע.

<מוריה כהן בקשי: אני קוראת את הנוסח שלכם: "בקשה לסעד זמני, לשמירת מצב קיים או לעיכוב יציאה מן הארץ, בקשה לסעד דחוף לפי תקנות 10 ו-12 תוגש לערכאה המוסמכת לכך לפי דין ובלבד שצד המגיש מספר בקשות, יגישן לאותה ערכאה, אם היא מוסמכת לכך לפי דין.

<מוריה כהן בקשי: ".

<מוריה כהן בקשי: אנחנו נגיע לתוצאה, אני מקווה, שאנחנו רוצים בדרך שיפנו לבית משפט ויגידו שזה חוסר תום לב להגיש לערכאה אחרת - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, נגמר הסיפור.

ניסן סלומינסקי: אם אתם מסכימים לזה אז אנחנו נצביע.

<קריאה: יש לנו 5 דקות להתייעצות ואז יצביעו?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: אין, אין.

ניסן סלומינסקי: האפשרות היא להצביע או לא להצביע.

שולי מועלם-רפאלי: להצביע.

ניסן סלומינסקי: אם כך, על דעתכן, דעת המגישות גם, מי בעד לאשר את התקנות?

<מיכל שקד: הערה אחת.

<מיכל שקד: אני מצביעה כבר - - -

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר.

ניסן סלומינסקי: כי כל אחד יש לו - - -

<מיכל שקד: רק שתי מילים שיכולות אולי להציל את הסיטואציה כאן.

<מיכל שקד: מוריה, אני מבקשת ב-17(ג), "לא תקצר ולא תאריך ערכאה שיפוטית וכולי" – אני מסכימה עם נועה שזה צריך להיות על הצד החיובי ולא על הצד השלילי – להכניס את המילים "ככל שניתן כי ככל שמצביעים עכשיו ועלול להיות כאן כאוס, כמו שיוסי הסביר, בין יחידות הסיוע בבית דין רבני, למשל - - -

<קריאה: לא יהיה - - -

<מיכל שקד: סליחה - - -

שולי מועלם-רפאלי: לא יכול להגיד עליה משהו ואז להגיד סליחה.

שולי מועלם-רפאלי: אל תגידי עליה שהיא - - -

<מיכל שקד: שולי - - - אין לי שום עניין עם יחידות הסיוע - - -

שולי מועלם-רפאלי: יפה, מצוין - - -

ניסן סלומינסקי: שולי, בבקשה.

<מיכל שקד: ככל שיהיה כאוס במובן שמישהו - - -

ניסן סלומינסקי: את ביקשת להוסיף משהו.

ניסן סלומינסקי: נקודה.

ניסן סלומינסקי: הבנתי.

<מיכל שקד: משפט אחר: את המילים "ככל שניתן" על מנת שיחידות הסיוע, כאשר הן יכולות, הן יעבירו את עמדתן וכשהן לא יכולות כיוון שמישהו פתח גם כאן וגם כאן, אז שיהיה "ככל שניתן" - - -

ניסן סלומינסקי: תודה.

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: רגע, די בבקשה.

<ענת ענבר: רק להבהיר משהו: גם היום כשמתנהלת התדיינות בשתי ערכאות רק יחידה אחת מטפלת במשפחה: מי שהתחיל לטפל.

<ענת ענבר: כך יהיה גם בהמשך.

<ענת ענבר: אם מישהו יגיש סעד זמני - - -

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, רבותי - - -

שולי מועלם-רפאלי: בוא נצביע בבקשה.

ניסן סלומינסקי: תקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) התשע"ו-2016, כולל כל הנספחים והטפסים – מי בעד?

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר - - -

עליזה לביא: אני לא מבינה.

עליזה לביא: בוא נתקן את זה.

עליזה לביא: אני לא מבינה למה, אני מבינה את המירוץ ואני מבינה את הלחץ ואת הרצון שלך להצביע, אז תן פה 5 דקות להתייעצות.

ניסן סלומינסקי: אין לי 5 דקות.

עליזה לביא: למה אין לך 5 דקות?

ניסן סלומינסקי: די.

ניסן סלומינסקי: יש לי ישיבה אחרת.

עליזה לביא: בסדר, אבל - - -

שולי מועלם-רפאלי: עליזה, אנחנו רוצים להצביע.

שולי מועלם-רפאלי: מספיק לעשות את המריחות האלה.

שולי מועלם-רפאלי: אין לזה מקום יותר.

שולי מועלם-רפאלי: אין לזה מקום יותר.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו צריכים להצביע כי יושב-ראש הוועדה אומר שאין 5 דקות - - -

עליזה לביא: - - -

שולי מועלם-רפאלי: ניסן, אני מבקשת להצביע.

שולי מועלם-רפאלי: התחלת לקרוא - - -

ניסן סלומינסקי: נצביע.

ניסן סלומינסקי: מי שלא – שיצביע נגד, יפיל את התקנות.

ניסן סלומינסקי: יפיל את החוק מי שרוצה.

ניסן סלומינסקי: אין לי שום בעיה עם זה.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר יותר.

עליזה לביא: אני לא מצליחה להבין למה אי אפשר לקיים את הדיון הזה עד הסוף - - -

ניסן סלומינסקי: אני יודע שאת לא מבינה.

ניסן סלומינסקי: הסברתי לך היום.

ניסן סלומינסקי: הסברתי לך – את לא רוצה לשמוע.

עליזה לביא: אני מבינה.

עליזה לביא: אז תן לנו רגע להגיע - - -

שולי מועלם-רפאלי: ניסן, בוא נצביע, בבקשה.

ניסן סלומינסקי: יש לכם הצעת חוק שלכם נפרדת, תקדמו אותה - - -

עליזה לביא: הצעת חוק נפרדת אבל אתה יודע שבנתונים העכשוויים איך אפשר לקדם אותה בכלל?

ניסן סלומינסקי: רבותי, מי בעד לאשר את תקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) התשע"ו-2016 על כל הטפסים?

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את זה – ירים את ידו.

ניסן סלומינסקי: מי נגד – ירים את ידו.

ניסן סלומינסקי: בעד אישור התקנות – רוב

ניסן סלומינסקי: תקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) התשע"ו-2016, נתקבלו.

ניסן סלומינסקי: התקנות וההוראות אושרו.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שאם יש עדיין התלבטויות, תשבו ביניכם.

יעקב פרי: אפשר לחזור לוועדה עם הנקודה הזאת - - -

עליזה לביא: אני רוצה רביזיה.

עליזה לביא: ניסן, אני מבקשת רביזיה על סעיף 10.

ניסן סלומינסקי: בסדר, יש רביזיה.

שולי מועלם-רפאלי: יש רביזיה על תקנות?

שולי מועלם-רפאלי: אין רביזיה על תקנות.

ניסן סלומינסקי: אבל אם יש שינוי אפשר לחזור - - -

<נועה ברודסקי-לוי: - - -

ניסן סלומינסקי: רגע, יש רביזיה על תקנות?

ניסן סלומינסקי: יש רביזיה.

<קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: רבותי, רבותי.

ניסן סלומינסקי: אני לא נכנס לזה.

ניסן סלומינסקי: רבותי, הישיבה בנושא הזה נעולה.