הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 54, 2016-06-13 12:00

אלי כהן: צהריים טובים.

אלי כהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת החוק הרשות הממשלתית להקמת הרשות להתחדשות עירונית.

אלי כהן: אנחנו נמשיך מהמקום שהפסקנו בשבוע שעבר.

אלי כהן: אנחנו נמצאים בשלב של ההקראות.

אלי כהן: אנחנו נהיה בתהליך שנסיים את כל ההקראות.

אלי כהן: לאחר מכן גם אם זה ייקח עוד שני מפגשים או שלושה הפגישה המסכמת תהיה הצבעות.

אלי כהן: כמובן, יוכלו להגיש התייחסויות.

אלי כהן: ברשותכם נמשיך בהקראות.

אלי כהן: אם מישהו מהנוכחים ירצה להתייחס יוכל להתייחס רק לנושא ולסעיף הספציפי שעליו אנחנו מדברים.

אלי כהן: תקריא את סעיפים 3, 4 במלואם, וכמובן נשמע התייחסויות ככל שתהיינה.

<גלעד קרן: (הקראה):

פרק ב׳: וסמכויותיה

פרק ב׳: 3.

פרק ב׳: מוקמת בזה הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, במשרד הבינוי והשיכון (בחוק זה—הרשות), אשר תפעל לקידום מטרות חוק זה בהתאם למדיניות הממשלה.

הם אלה: (1) קידום מיזמים להתחדשות עירונית;

הם אלה: חסמים והסרתם;

הם אלה: והכנת תכניות כוללניות להתחדשות עירונית כהגדרתן בחוק

הם אלה: המקומית באותו מרחב תכנון לא מילאה הוראה, כאמור בסעיף

הם אלה: זה סעיף שבהמשך הנוסח אנחנו מציעים תיקון של חוק התכנון והבנייה.

הם אלה: אנחנו נגיע לזה בהמשך הדיונים.

הם אלה: הסעיף אומר בגדול שהרשות הממשלתית יכולה להורות לוועדה מקומית להכין תכנית כוללנית להתחדשות עירונית.

הם אלה: הסעיף שקראתי כרגע אומר שאם הוועדה המקומית לא עמדה בלוח הזמנים שהטילה עליה הרשות, הרשות תוכל לקדם את התכנית בעצמה.

הם אלה: (הקראה): (4) גיבוש המלצות לתיקוני חקיקה בתחומי פעולתה של הרשות וקביעת מנגנונים מסייעים; (5) ניהול הקרן להתחדשות עירונית; (6) קידום פתרונות למיגון העורף ולחיזוק מבנים מפני רעידות אדמה, במסגרת התחדשות עירונית; (6א) קידום פתרונות לתחזוקה ארוכת טווח של מבנים ושטחים פרטיים פתוחים באזורי התחדשות עירונית; (7) סיוע להתארגנות דיירים לשם מימוש וקידום מיזמים להתחדשות עירונית; (8) פיתוח אמות מידה ועקרונות מנחים לתכנון של מיזמים להתחדשות עירונית; (9) קידום פעולות לשדרוג מרכזי ערים ומרכזי מסחר ותעסוקה, במסגרת מיזמים להתחדשות עירונית; בסעיף (9) אנחנו מציעים למחוק את המילים "ומרכזים מסחריים", כפי שכתוב במקור.

הם אלה: כאן בהמשך לדיון הקודם שדיברנו על שימור אתרים, אנחנו מציעים להוסיף בסוף הפסקה הזאת: "בשים לב להוראות הדין לעניין שימור אתרים".

חיים ילין: הכי טוב.

חיים ילין: לא מסבכים.

<גלעד קרן: (הקראה): (10) הפצת מידע, באופן זמין ושוטף, לציבור, לרשויות המקומיות ולאנשי מקצוע הנוגעים בדבר בתחום ההתחדשות עירונית, בין השאר בדבר היקפי הדירות המתוכננות והמתחדשות באזורים עירוניים ותיקים, וריכוז המידע כאמור; (10א) יישום מדיניות השר בתחום ההתחדשות העירונית; (11) מתן ייעוץ לממשלה ולשרי הממשלה ולמועצת מקרקעי ישראל, בתחום ההתחדשות העירונית; (12) ביצוע מעקב אחר החלטות הממשלה לעניין פעולות הממשלה ויעדיה בתחום ההתחדשות העירונית, וקידום מימושן.

<גלעד קרן: (ב) הרשות רשאית לבצע כל פעולה הדרושה לשם מילוי תפקידיה לפי סעיף זה, בהתאם לכל דין, ובכלל זה – להכריז על שטח כעל מתחם פינוי ובינוי, או כעל מתחם פינוי ובינוי במסלול מיסוי בהתאם להוראות סעיף 16 או 16א; להמליץ לרשות מקרקעי ישראל להקצות למיזמים להתחדשות עירונית, קרקע נוספת על הקרקע המיועדת לפינוי במסגרת מיזם להתחדשות עירונית, קרקע נוספת לשם הגדלת הכדאיות הכלכלית של המיזמים כאמור, והכול בהתאם למדיניות מועצת מקרקעי ישראל; לעניין זה " קרקע נוספת" בין אם היא כלואה בין המגרשים עליהם בנויים מבנים קיימים הכלולים במיזם להתחדשות עירונית או צמודה להם או בין אם לאו; בסעיף (ב)(2) במקום "קרקע הכלולה בתכנית" צריך להיות "קרקע נוספת על הקרקע המיועדת לפינוי" מכיוון שגם הקרקע הנוספת תהיה, למעשה, כלולה בתכנית.

<גלעד קרן: להקצות לוועדות מקומיות לתכנון ובנייה ולגופים אחרים הפועלים בתחום ההתחדשות העירונית, משאבים וכוח אדם, לטובת קידום תכניות במסגרת מיזמים להתחדשות עירונית; לפעול לגיבוש הסכמות דיירים בעלי דירות לביצוע מיזמים להתחדשות עירונית, ולשם כך, בין השאר לסייע להקמת מנהלות עירוניות, לבצע פעולות הסברה, לעמוד בקשר עם הדיירים ולהעניק ייעוץ לדיירים ביחס לאפשרויות מימושם של מיזמים להתחדשות עירונית; במקום לפעול או לעודד – הגענו להסכמה עם נציגי הממשלה לגבי הנוסח ותיקנו ל"לסייע".

<גלעד קרן: להעניק תמריצים, בין היתר באמצעות תקציבים, לקידום התחדשות עירונית באזורים שבהם אין כדאיות כלכלית לעשות כן; ב-(5א) יש שני נוסחים: (5א) הוא נוסח שמציעה הוועדה.

<גלעד קרן: הנוסח בסעיף 6 עוסק באותו נושא של הסכמים, וזה הנוסח שמציעה הממשלה.

<גלעד קרן: אני מקריא את שני הנוסחים: (5א) להמליץ לממשלה להתקשר עם רשות מקומית בהסכם בקשר עם מתחם פינוי ובינוי, שלפיו תסייע הממשלה או מי מטעמה לרשות המקומית במשאבים הנדרשים לשם תכנון וביצוע מיזם התחדשות עירונית במתחם האמור, ובכלל זה פיתוח הקרקע, פיתוח תשתיות על-עירוניות ותשתיות הנדרשות לביצוע המיזם ובניית מוסדות ציבור, לשם האצת מימוש תהליכי התחדשות עירונית, והסרת חסמים לעניין זה.

<גלעד קרן: לסייע לרשויות המקומיות ולעודדן בקידום תהליכים של התחדשות עירונית בתחומן ובכלל זה, בתחום פיתוח תשתיות ולהמליץ על עריכת הסכמים להתחדשות עירונית עם רשויות מקומיות; הממשלה ממליצה להוסיף לעניין ההסכמים את המילים "ובכלל זה בתחום פיתוח תשתיות ולהמליץ על עריכת הסכמים להתחדשות עירונית עם רשויות מקומיות".

<גלעד קרן: לגבש ולפרסם דיירים לרשימת העוסקים בתחום ההתחדשות העירונית, לרבות יזמים, קבלני ביצוע, מנהלי מיזמים, מתכננים ושמאים, העומדים בתנאי סף שקבעה הרשות; (7א) לגבש ולפרסם חומרי הסברה והדרכה, ובכלל זה נוסחים מומלצים למסמכי התקשרות בעסקאות להתחדשות עירונית ובהתקשרויות הנלוות להן; למנות ולהעסיק יועצים חברתיים לליווי דיירים במהלך קידום מיזמים להתחדשות עירונית, בין השאר, לטובת התאמת המיזמים לצרכים של אוכלוסיית הדיירים; לערוך הכשרות לעוסקים בתחום ההתחדשות העירונית, לטובת קידום התחום האמור;

<גלעד קרן: פסקה 10 עוסקת בתכנית עבודה ויעדים.

<גלעד קרן: מכיוון שיש הסכמה כרגע בינינו לבין הממשלה שהסעיף הזה לא יהיה בסעיף הסמכויות כסמכות רשות, אלא זה סעיף חובה, אני מציע שנעסוק בו כשנגיע לסעיף הזה בהמשך, ולכן לא אקריא אותו כרגע.

<גלעד קרן: (הקראה): (ב1) פעולות הרשות יהיו בהתאם לאמות מידה שוויוניות שעליהן יורה מנהל הרשות, אשר יפורסמו באתר האינטרנט של משרד הבינוי והשיכון ובדרכים נוספות עליהן יורה מנהל הרשות; (ב2) מנהל הרשות יורה על נהלים שלפיהם יוגשו ויידונו בקשות להטבות מן הרשות.

<גלעד קרן: נוהל כאמור יפורסם כאמור בסעיף קטן (ב1).

<גלעד קרן: (ג) אין בתפקידיה ובסמכויותיה של הרשות לפי חוק זה כדי לפגוע בסמכויות הנתונות לאחר, לפי כל דין.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: בבקשה, נא להתייחס לסעיפים 3, 4.

אלי כהן: נתחיל עם חברי הכנסת.

אלי כהן: חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, הסעיפים שאנחנו עוסקים בהם הם במובנים רבים סעיפי הליבה של המנגנון שאנחנו מקימים.

דב חנין: אני רוצה להעיר כאן הערה עקרונית לגבי האופי של הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התפקידים שלה והסמכויות שלה.

דב חנין: השאלה הגדולה היא איזה מין רשות אנחנו רואים לנגד עינינו.

דב חנין: המהלך הגדול הזה של התחדשות עירונית, אם הוא מתבצע נכון, הוא מהלך שבהחלט יכול לשנות את ההרכב, את המהות, את התמהיל של אזורים שלמים בערים שלנו.

דב חנין: מה שלי חסר בתפקידים של הרשות ובסמכויות שלה זה סעיף שיגדיר שאחד התפקידים של הרשות זה לקדם פתרונות של דיור חברתי, כולל דיור ציבורי בהיקפים משמעותיים כחלק משמעותי מהמהלך של ההתחדשות העירונית; מבחינת הסמכויות – לתת לרשות להתחדשות עירונית סמכויות שתאפשרנה לקדם בפועל תכניות כאלה של דיור חברתי, ובפרט דיור ציבורי.

דב חנין: תודה.

<גלעד קרן: איזו סמכות אתה מציע לזה?

דב חנין: הנוסח שכרגע נמצא בסעיפי הסמכות הוא מאוד כללי.

דב חנין: אני מוכן שאנחנו נגדיר אותו כסמכות גם כן בהיבטים האלה ברמה הכללית.

דב חנין: כלומר סמכות לגבש ולקדם תכניות של דיור חברתי ובפרט דיור ציבורי במתחמים שמיועדים להתחדשות עירונית באופן שיאפשר לאנשים לקבל או לשכור דירות בשכר דירה מפוקח ונמוך באותם מתחמים.

דב חנין: בהיעדר הסמכות הזאת אנחנו בעצם משאירים את הרשות כמין גוף רגולטיבי ברמת-על ולא כגוף שמייצר הליך תכנית חברתי אחר שהוא הדבר הכי מעניין בהתחדשות העירונית.

דב חנין: כלומר אם אנחנו משאירים פה רק את הגוף כסוג של רגולטור שאמור לנהל תהליכים שמתרחשים מתחת לו במקומות אחרים אנחנו מפספסים את ההזדמנות להשתמש בגוף הזה כגוף שמייצר סוגים אחרים חדשים של פתרונות חברתיים.

דב חנין: הוא מאפשר להרחיב דיור ציבורי ומנגנונים אחרים של דיור חברתי.

אלי כהן: אנחנו ניתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת ילין ואחריו לחבר הכנסת יונה.

אלי כהן: אני רק רוצה להגיד לך שתשקול את הדברים, חבר הכנסת חנין.

אלי כהן: קודם כול ההערות נרשמו.

אלי כהן: אנחנו נתייחס וננסה לגבש נוסח.

אלי כהן: צריך לזכור שיש לנו כאן שתי בעיות שונות שהרצון לקשור ביניהן עלול להקשות.

אלי כהן: יש לנו לצורך העניין שכונות חלשות של אנשים שלא נמנים עם דיירי הדיור הציבורי שרואים בהתחדשות העירונית כלי חשוב מאוד לשפר את רמת חייהם ולעבור מדירת שיכון לדירה חדשה.

אלי כהן: מן הצד השני יש לנו דיירי הדיור הציבורי.

אלי כהן: צריך לזכור שכל מטלה נוספת שאנחנו נעמיס על ההתחדשות העירונית, המשמעות היא לתת ליזמים תוספת זכויות מכיוון שהזכויות שמקבל היזם נקבעות לפי תקן 21.

אלי כהן: התקן הזה קובע מהו שיעור הרווחיות שהוא מצד אחד לא שיעור נמוך מדי כדי שייעשה ולא שיעור רווחיות גבוה מדי מכיוון שאנחנו לא רוצים לתת מתנות חינם.

אלי כהן: לכן ככל שנוסיף מטלות גדולות יותר אנחנו נפגע בדיירים המוחלשים.

דב חנין: - - -

אלי כהן: אני אשמע את דבריך בקשב רב, והכול יירשם.

אלי כהן: אנחנו צריכים לפעול בשני מישורים: לסייע לאותן שכונות מוחלשות שלא בהכרח הן חלק מהדיור הציבורי.

אלי כהן: באותם מקומות שהם דיירי הדיור הציבורי עשינו כאן מהלך חשוב.

אלי כהן: המהלך החשוב שעשינו הוא מסמך ארבעת העקרונות שמופיעים כחלק מהחוק.

אלי כהן: אף על פי שהם עלו כחוזר מנכ"ל, עמדו חברי הוועדה בצדק – גם חברת הכנסת לוי שלא נמצאת כאן וחבר הכנסת יונה שנמצא כאן – על כך שזה יהיה חלק מהחוק.

אלי כהן: זה אומר שדיירי הדיור הציבורי נשארים במתחמים החדשים, ואז יש בחזון שלנו האינטגרציה החברתית שאנחנו רוצים לראות.

אלי כהן: בנוסף לכך כדי שהם יישארו לא מן הפה ולחוץ, קבענו ששכר הדירה שלהם יישאר ללא שינוי וגם תהיה השתתפות בנושא ועד הבית.

אלי כהן: יחד עם זאת המדינה צריכה למצוא פתרונות להגדיל את המלאי וכן פתרונות אחרים.

אלי כהן: גלעד, היועץ המשפטי, כמובן רשם את דבריך.

אלי כהן: יהיה להם ביטוי.

אלי כהן: אבל ככלל בואו ננסה לחשוב על פתרון כדי שלא יהיה מה שנקרא "תפסת מרובה לא תפסת".

אלי כהן: אז יהיה מצב שלא עזרנו לא לחלשים ולא לדיור הציבורי.

אלי כהן: תשקול את זה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, תודה על הדברים שלך.

דב חנין: אכן, כמו שאדוני אומר, הוועדה עשתה שינוי מאוד גדול שאני מאוד מברך עליו בהגנה על האנשים שכבר היום גרים במתחמים של דיור ציבורי.

דב חנין: אני מאוד מברך על השינוי שהוועדה עשתה.

דב חנין: אני מנסה לראות את זה מזווית נוספת.

דב חנין: חוץ מאלה שיש היום בדיור הציבורי אנחנו צריכים להבין שבמדינת ישראל יש עוד המון אנשים שצריכים דיור ציבורי, ויש עוד המון אנשים שצריכים רמה אחרת – לא ממש דיור ציבורי, אבל רמה אחרת של דיור חברתי שייתן להם הגנה משכר דירה מאוד גבוה.

דב חנין: קראו לזה פעם "דיור בר-השגה".

דב חנין: אנחנו צריכים לעודד את המנגנונים האלה מעבר לאותם דיירים שכבר היום נמצאים בדיור הציבורי, כי אליהם הוועדה התייחסה, כמו שאדוני אומר.

דב חנין: הדבר הזה לא אומר באיזה היקפים, הוא לא אומר כמה צריך.

דב חנין: הוא אומר שזה אחד התפקידים של אותה רשות להתחדשות עירונית לחשוב גם על היבטים של דיור חברתי ושל דיור ציבורי מעבר לאלה שכבר היום גרים בדיור ציבורי, שכמובן, עליהם צריך להגן.

אלי כהן: תודה, אדוני.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין ואחריו חבר הכנסת יונה.

חיים ילין: יש לי שתי הערות: בסעיף ב(2) בעמוד 4 – להמליץ לרשות מקרקעי ישראל להקצות מיזמים להתחדשות – מדובר על קרקע נוספת.

חיים ילין: כל הזמן דיברנו על מושגים של קרקע נוספת שזה יהיה כדאי כלכלית.

חיים ילין: כל הזמן חשבתי, רגע, אבל כל הזמן דיברנו על תכנון פונקציונלי.

חיים ילין: כלומר אנחנו הולכים להרחיב את מספר הדיירים שם.

חיים ילין: אז איפה הגנים?

חיים ילין: איפה מעונות היום?

חיים ילין: איפה אזורי מסחר?

חיים ילין: כלומר גם הקרקע הנוספת לא תהיה רק לכדאיות כלכלית, אלא גם להשלמת התכנון.

חיים ילין: המשמעות של הדבר הזה היא שאולי נמצא את עצמנו בלי שצ"פ שם מכיוון שאין מספיק קרקע.

חיים ילין: ההגדרה אומרת: "קרקע נוספת" למצב כלכלי.

חיים ילין: אני אומר – לא רק לכדאיות כלכלית, אלא להשלמת הפרויקט עצמו.

תמר זנדברג: צודק.

תמר זנדברג: הערה חשובה.

אלי כהן: תחדד, בבקשה.

חיים ילין: לא רק שלקבלן יהיה כדאי לעשות, אלא גם בשביל איכות החיים של אותם תושבים; שיהיו שם מספיק גנים, מספיק מעונות יום, שיהיה בית-ספר.

חיים ילין: אתה מביא לשם מאות תושבים.

חיים ילין: יש בממוצע שני ילדים למשפחה, ותראה מה אתה צריך בדיוק.

יוסי יונה: יכול להיות שצריך להשלים, אבל אני לא הבנתי משהו.

יוסי יונה: עצם העובדה שאתה מאפשר ליזם קרקע חלופית במקום אחר - -

תמר זנדברג: זה לא במקום אחר.

תמר זנדברג: מדובר על קרקע משלימה לפרויקט.

תמר זנדברג: לפעמים כדי לעמוד בקומבינציה שתבטיח רווחיות ליזם המדינה או העירייה צריכות להשלים קרקע – לתת קרקע נוספת.

תמר זנדברג: כי בתחום הפרויקט אי אפשר להגיע לרווחיות.

תמר זנדברג: חבר הכנסת ילין אומר בצדק שלא רק להגיע לרווחיות ליזם זאת מטרה, אלא גם לדאוג לדברים תכנוניים משלימים לפרויקט.

תמר זנדברג: למשל, גני ילדים, בית כנסת, בית ספר, פארק.

תמר זנדברג: גם אלה מטרות ראויות; כי אחרת נמצא את עצמנו במצב שעמדנו במכפלת הרווח, אבל הקמנו פרויקט שלא ראוי למגורים.

יוסי יונה: אני מעלה גם את התהייה של אלי אולי, איך המנגנון הזה אמור להיות.

יוסי יונה: חלק מהעניין לאפשר קרקע אחרת היא כדי לא - - - רווי, ואז בכלל לא יהיו המקומות הללו.

חיים ילין: נגיד שיש לך אזור של 100 דונם, ואתה מתכנן בו, ואתה מבין שחסרים לך עוד 15-10 דונם כדי להקים עוד גנים, בתי כנסת ועוד מבני ציבור דומים ושצ"פים.

חיים ילין: אנחנו אמרנו שייתכן שקרקע נוספת יכולה להינתן במקום אחר לקבלן באזור תעשייה מסוים.

חיים ילין: אבל זה סיפור אחר.

חיים ילין: אני מדבר עכשיו על הקו הכחול של פינוי בינוי באותו מתחם.

חיים ילין: לתת שם לא רק כלכליות, אלא גם איכות חיים לתושבים.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, הערה נכונה.

אלי כהן: אני אבקש ממעיין ממשרד האוצר ומדרור ממנהל מקרקעי ישראל את התייחסותם.

<מעיין נשר: כשעושים תכנית לפינוי בינוי ההפרשה לצרכי ציבור זה מה שנקרא בשפה מתקדמת של אנשי התכנון – טביעת הרגל הציבורית של כל יחידת דיור – זה משהו שנלקח בחשבון כחלק מהתכנית.

<מעיין נשר: ברור שהקרקע המשלימה שנדרשת הרבה פעמים לצורך הכדאיות, אם היא חלק מתכנית ברור שבחלק ממנה ניתן יהיה להשתמש לצרכי ציבור.

<מעיין נשר: זה לא סותר.

חיים ילין: אני אמרתי - - - באותו מתחם.

יוסי יונה: חיים אומר - - -

חיים ילין: שזה לא יהיה באותו מתחם.

חיים ילין: כי בסוף אנחנו יודעים מה זה רק כלכלי.

חיים ילין: שכחו בסוף לבנות את הגן, ולבית הספר צריך לנסוע עכשיו שלושת רבעי השעה בפקקים.

תמר זנדברג: הוא מתייחס פה למילה נוספת שכתובה בסעיף: "קרקע נוספת" – לשם הגדלת הכדאיות הכלכלית של המיזמים כאמור".

תמר זנדברג: חבר הכנסת ילין אומר, לא רק לצורך הגדלת הכדאיות הכלכלית, אלא גם להורדת הצפיפות – שזאת גם מטרה – לצורכי ציבור וכולי.

אלי כהן: בהחלט.

אלי כהן: טיעונים ענייניים.

אלי כהן: דרור מרשות מקרקעי ישראל, בבקשה.

<דרור אהרוני: ראשית, הנוסח הוא לא בדיוק כמו שגברתי הקריאה, אלא כפי שהיועץ המשפטי חידד בפנינו: "לשם הבאת הפרויקט לכדאיות כלכלית", ולא "לשם הגדלת הכדאיות הכלכלית".

<דרור אהרוני: זה לא משחקי מילים.

<דרור אהרוני: תנאי בסיסי למתן קרקע משלימה הוא הצורך להביא לכדאיות כלכלית.

<דרור אהרוני: ויתור על התנאי הזה לשם מטרות תכנוניות ואחרות יחטיא את המטרה בכך שמי שרוצה לסייע דווקא לשכבות החלשות ימצא את עצמו נותן קרקע משלימה להגיע לסטנדרט מגורים ידוע ומוכר דווקא בשכונות המבוססות יותר.

<דרור אהרוני: שם יש יותר שפ"צים ויותר שטחים ציבוריים.

<דרור אהרוני: וכך המדינה תמצא את עצמה נותנת יותר קרקע למי שפחות זקוק לה.

תמר זנדברג: למה?

<דרור אהרוני: כי אם מוותרים על התנאי של הכדאיות הכלכלית - -

חיים ילין: לא.

<דרור אהרוני: - - ואומרים שגם כשהקרקע נושאת את הפרויקט - - -

חיים ילין: ידידי המלומד אני לא ביקשתי לוותר.

חיים ילין: אין פה עניין של ויתור.

אלי כהן: הוא אומר, בנוסף.

חיים ילין: אני מתחבר למה שמעיין אומרת.

חיים ילין: היא אומרת שמתוך זה שצריך לתכנן וצריך קרקע נוספת גם שיהיה כלכלי, אבל גם שלא יהיה מצב כמו שאני מכיר מתוך ניסיון בוועדות המחוזיות שהייתי שותף בהן, איך על כלום רוצים לבנות בניין שאני ואתה זה חלון מול חלון, אבל משני בניינים שונים.

חיים ילין: אני לא רוצה להגיע למצב הזה בכלל.

חיים ילין: כי אנחנו יודעים מה המשמעות של בצע כסף, ואנחנו יודעים בדיוק מה יכול לקרות.

חיים ילין: לכן אני אומר, לא רק, אלא גם להסתכל על אנשים.

חיים ילין: לא הכול כסף.

חיים ילין: צריך לשלב בין שני הדברים ולא לפגוע בפרויקט.

חיים ילין: אם הפרויקט לא יקום כולנו הפסדנו.

חיים ילין: אם אנחנו מבינים את זה אז אני מתחבר - - -

תמר זנדברג: גם למה דווקא לאוכלוסיות המוחלשות?

תמר זנדברג: הרי משתמע מדבריך שכביכול השאיפה היא לא להביא את האוכלוסיות המוחלשות לסטנדרט מגורים איכותי כמו בשכונות המוחלשות פחות.

תמר זנדברג: בדיוק להפך.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, הייתי יחד עם ארגון "במקום" שהנציגות שלו יושבות כאן לפני כשבועיים בשני מקומות: קטמון ח'-ט' בירושלים וברחוב הנורית בקריית יובל.

תמר זנדברג: שניהם מועמדים לפרויקטים גדולים מאוד של פינוי-בינוי.

תמר זנדברג: הם מאוד מורכבים, כל אחד מהם.

תמר זנדברג: בגלל הצפיפות ההתחלתית מדובר על מכפיל צפיפות שמגיע ל-4 ויותר.

תמר זנדברג: לפחות באחד משני הפרויקטים האלה ניתנת קרקע משלימה מאוד קטנה שתביא לפרויקט עם צפיפות יוצאת דופן שאת המאמצים שבדיוק אותם שני פרויקטים עשו בעשרות השנים האחרונות כדי להתגבר על התדמית השלישית ועל המוחלשות החברתית כלכלית שכבר הייתה שם, ביצוע הפרויקט שם יזרוק אותם עשרות שנים אחורה מבחינה חברתית ותכנונית כלכלית.

תמר זנדברג: שם זה מקום קלסי שקרקע משלימה היא חשובה לא רק בשביל להביא לסף הזה אם נמצא יזם שיבנה או לא, אלא כדי לאפשר איכות חיים בשכונה.

תמר זנדברג: אלה שתי שכונות שלא עונות על הקריטריון שאמרת, אלא להפך.

תמר זנדברג: אז למה שהחוק לא יבטא את זה?

<דרור אהרוני: אבל אם החוק ייצמד לרמת החיים הקיימת בשכונה יש לזה גם - - -

חיים ילין: לא, לא.

תמר זנדברג: זאת לא המטרה.

תמר זנדברג: לרמת החיים הרצויה, לא הקיימת.

חיים ילין: ידידי, זה לא - - - אתה יכול לתת קרקע או עוד קומות.

חיים ילין: אם תיתן עוד קומות תצטרך עוד בתי ספר כי לא יעזור לך כלום.

חיים ילין: לכן אתה צריך לשלב בין שני הדברים.

<דרור אהרוני: שילוב מקובל עלי.

יוסי יונה: רק להבהרה: האם מכאן נובע שהקרקע - - - צריכה להיות גדולה יותר כדי לאפשר יותר ריווח בשכונה?

חיים ילין: אני לא מדבר על זה.

חיים ילין: אני אומר שכל הצרכים יהיו שם.

אלי כהן: חברים, את הדיון בנושא הזה סיימנו.

אלי כהן: הערתו של חבר הכנסת ילין הייתה ברורה.

אלי כהן: יש לך עוד הערה, אדוני?

חיים ילין: יש פה כמה הערות, אבל אני לא בטוח שההערות האלה הן להגדרות, אז אני שומר לעצמי.

חיים ילין: בסעיף 3, 4, חלק מהן נוגע, אבל לא במהות, אלא אני אכנס אליהן מאוחר יותר.

אלי כהן: חבר הכנסת יונה, בבקשה.

יוסי יונה: בהמשך לדברים שחברי דב חנין אמר, אני מבין את המענה שלך, אלי, אבל החשש הוא שהפרויקטים הללו יתמקדו באזורים יותר מרווחים במדרג סוציו-אקונומי גבוה יותר.

יוסי יונה: לכן מה שרצינו לעשות לאורך כל הדיון – ולכן ההערה שאני מעיר וההסתייגויות שאני מבקש לצרף לחלק ניכר מהסעיפים הללו – שבסעיף 4(א)(3) שבו מצוין "איתור אזורים עירוניים בנויים", נוסיף: "ובכלל זה אזורי מצוקה עירוניים".

יוסי יונה: אנחנו רוצים להבטיח שההתפרסות של הפרויקטים הללו של התחדשות עירונית אכן יקבלו ביטוי באזורים הללו.

יוסי יונה: סעיף 4(א)(8) – אחרי המילה "מנחים" יבוא: "לבחירת המתחמים הנדרשים להתחדשות עירונית".

חיים ילין: איפה זה?

יוסי יונה: אנחנו מעירים עכשיו לסעיפים של פרק ב', ואנחנו מתבקשים לציין את כל ההסתייגויות שלנו באשר לפרק ב'.

חיים ילין: הכול בסדר.

יוסי יונה: אחרי המילים: "מיזמים להתחדשות עירונית" יבוא: "ולייעוד של דיור בהישג יד במיזמים בהתחדשות עירונית".

יוסי יונה: כי זה בעצם גם משקף את ההשגות, את הדאגות ואת החששות שהעלה חברנו דב חנין.

יוסי יונה: כך שאנחנו רוצים שיהיו קריטריונים של התחדשות עירונית – שיהיו מדדים סוציו-אקונומיים ועוד דברים מהסוג הזה כדי להבטיח שבסופו של דבר יהיה דיור בר-השגה במתחמים האלה.

יוסי יונה: זאת לשון ההסתייגות.

יוסי יונה: בסעיף 4(א)(10) – אתה זוכר, אדוני היושב-ראש, שגם כשהיינו בחיפה אחת הבעיות שנתקלנו בהן זה לגבי סוג המידע שמגיע לתושבים.

יוסי יונה: יש חשש שהם לא יהיו שותפים מלאים או מודעים בתהליך ההתחדשות העירונית.

יוסי יונה: לכן אנחנו רוצים להבטיח עד כמה שניתן שהם מבצעים החלטות מודעות ומושכלות.

יוסי יונה: לכן אני מציע בהסתייגות הזאת שאחרי המילה "מידע" יבוא: "בכל שפה שאינה שפת אמם של יותר מ-10% מתושבי המתחם".

יוסי יונה: יש לנו עולים חדשים מכל מיני ארצות שאינם מכירים לחלוטין את המטריה.

יוסי יונה: גם אחרי המילה "ושוטף" יבוא: "באתר אינטרנט ייעודי ובהודעה בכתב לתיבות הדואר של כל תושבי המתחם".

יוסי יונה: אנחנו רוצים ליצור מצב כזה, אדוני היושב-ראש, ואתה כבר יודע שאנחנו ענייניים לחלוטין - -

אלי כהן: כן.

יוסי יונה: - - שבעצם צינורות המידע לתושבים, אם לא יהיו מקסימליים, לפחות שיהיו אופטימליים; שהם באמת יהיו שותפים מלאים בתהליך של ההתחדשות העירונית.

יוסי יונה: לכן העברת המידע היא מאוד חשובה.

אלי כהן: גלעד, מה שאומר כאן חבר הכנסת יונה בנושא אתר אינטרנט ודיוור אלה דברים שנראים לי הגיוניים.

אלי כהן: השאלה אם כותבים דבר כזה בחוק.

אלי כהן: אתה לא חייב להחליט עכשיו.

<גלעד קרן: נחליט מה רמת הפירוט שאתם רוצים לחייב.

<גלעד קרן: הסעיף מדבר על הפצת מידע באופן זמין ושוטף.

<גלעד קרן: מן הסתם אני מניח שגם אתר האינטרנט נכלל כאן.

<קריאה: הרבה פעמים - - - לאוכלוסייה הזאת - -

<גלעד קרן: בגלל זה לא תמיד נכון להתייחס ספציפית.

חיים ילין: דיברנו על מלווה.

חיים ילין: זה חלק מהעבודה של המלווה בסופו של דבר בעבודה קהילתית.

חיים ילין: אני לא מאמין בשיטות של מייל, אלא רק של עובד סוציאלי קהילתי שיידע להתחבר לפרויקט הזה.

חיים ילין: דיברנו על זה שצריך לשים אותו שם במקום.

חיים ילין: באוכלוסיות האלה אם אין מגע אין גם ביטחון.

אלי כהן: אני מציע כדי להקל על חבר הכנסת יונה, ואני יודע שגם עוזרו הנאמן עושה עבודה טובה מאוד, אולי תגישו את ההסתייגויות בצורה מסודרת.

יוסי יונה: בסדר.

<גלעד קרן: אני רק אומר שהסעיף מדבר על הצגת מידע באופן זמין ושוטף.

יוסי יונה: אנחנו מקדמים בברכה את ההצעה הזאת.

<גלעד קרן: הסעיף קובע שהמידע צריך להיות מופץ באופן זמין ושוטף דרך אתר אינטרנט או דרך מקום אחר.

חיים ילין: אני בכוונה מציין שכל דבר שחבר הכנסת יונה אומר זה נכון, אבל בסוף כשמגיעים לסעיף של המלווה – כמו שאני רואה את זה באזורים כאלה, למלווה יש תפקיד עיקרי, אז אני חושב ששם צריך להוסיף את הדיווח שלך.

יוסי יונה: נכון.

יוסי יונה: כשנגיע לפרק הזה.

חיים ילין: יש כפילות גם בדיון עצמו.

יוסי יונה: גברת עירית בשן נמצאת פה?

<עירית בשן: כן.

יוסי יונה: בהמשך כשנדבר על היועץ ועל תפקידיו, כי עד כה לא הייתה נציגות של משרד הרווחה בדיונים הללו, וזה מאוד חשוב לעבות את התהליכים האלה.

<עירית בשן: כן, חשוב לשמוע את זה.

אלי כהן: תודה, חבר הכנסת יונה.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: אני הגשתי הסתייגויות בכתב בשם כל סיעת מרצ.

תמר זנדברג: אני מבקשת שבחים גם לעוזרת הפרלמנטרית שלי טלי.

אלי כהן: מאתנו בהערכה.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: אני רוצה להדגיש כמה נקודות חשובות בעל-פה, ואולי חלקן ייכנסו לכאן גם בהסכמת חברי הכנסת.

תמר זנדברג: קודם כול אני מסכימה עם חבר הכנסת דב חנין שבסעיף 4 – תפקידי הרשות – אנחנו מקבעים דרך התפקידים משהו מאוד חשוב.

תמר זנדברג: גם אמרתי בדיונים הקודמים הכלליים שיש לזה הזדמנות להיות פריצת דרך היסטורית בהתייחסות שלנו באופן כללי לא רק להתחדשות עירונית אלא גם לעירוניות ומהי עירוניות.

תמר זנדברג: לכן אני מבקשת בסעיף 4(א) לפני סעיף (1) להוסיף סעיף שתפקידי הרשות הם לדאוג או לקדם את פיתוח האיכויות העירוניות המקומיות.

תמר זנדברג: אפילו הייתי מוסיפה התייחסות ואולי מחייבת או מזכירה, לפחות, את מסמך "העיר העובדת" של המשרד להגנת הסביבה.

תמר זנדברג: מי שלא יודע ולא מכיר, המשרד להגנת הסביבה עשה בשנה האחרונה דבר מדהים: הוא כתב מסמך שהשם הפופולרי שלו הוא "העיר העובדת".

תמר זנדברג: אני לא יודעת מה השם שבו המסמך הזה התפרסם.

תמר זנדברג: המסמך מפרט את כל מה שצריך לעשות כדי לדאוג שמרכזי הערים שלנו יחוננו באיכויות העירוניות שהיינו רוצים לראות, לרבות תחבורה ציבורית, עידוד הליכה ברגל, מגורים מגוונים – באמת, מסמך מדהים.

תמר זנדברג: זה ביד אחת.

תמר זנדברג: ביד השנייה אנחנו כאן דנים בהקמת רשות להתחדשות עירונית שאמרנו בדיונים המקדימים – ואני הדגשתי את זה מאוד – אנחנו לא רוצים שהיא תהיה רק הרשות לעסקאות קומבינציה מסוג פינוי-בינוי.

תמר זנדברג: אנחנו רוצים שזאת תהיה רשות להתחדשות עירונית במובן האמתי שלה.

תמר זנדברג: לכן לדעתי, לפחות סעיף שמתייחס לזה בתפקיד שלו ומדבר על פיתוח האיכויות העירוניות, ואפילו מתייחס למסמך הזה הוא נדרש כאן קודם כול כאמירה כללית.

תמר זנדברג: אני מבקשת לשקול את זה.

אלי כהן: צריך לשקול את זה בחיוב, שתהיה התייחסות ברמת התכנון כי אף אחד מאתנו לא רוצים לראות - -

תמר זנדברג: גוש בטון.

אלי כהן: - - אוקיי, עשינו התחדשות עירונית ואז יצרנו איזה משהו.

אלי כהן: אני לא אדריכל, ואני מניח שגם חברת הכנסת זנדברג לא, אבל בכל זאת שתהיה התייחסות.

אלי כהן: יש לזה מקום.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: כדי לחזק את הרעיון הזה – בסעיף (4) יש "גיבוש המלצות לתיקוני חקיקה וקביעת מנגנונים מסייעים".

תמר זנדברג: "מנגנונים מסייעים" מאוד חשובים כדי להבטיח את הרעיון הזה של עירוניות, וזה למשל, לחייב או לעודד הצגת תזכיר; למשל תזכיר עירוניות מהסוג הזה של התאמה למסמך "העיר העובדת" ואולי אפילו חשוב מזה – תזכיר תחבורה מקיימת – כדי שנראה שאותן שכונות מאפשרות נגישות בעיקר בתחבורה הציבורית ומאפשרות תכנון שמאפשר הליכה ברגל בתחומי המתחם ולא שבונים פרוור בתוך העיר בחסות ההתחדשות העירונית, שזה יהיה אבסורד.

תמר זנדברג: לכן אני מציעה גם תזכיר עירוניות מקיימת וגם תזכיר תחבורה כמסמכים שיהיו, בין היתר, מנגנונים מסייעים כמו שסעיף (4) מבקש.

תמר זנדברג: אני רואה שסעיף 6(א) עדיין בירוק - -

<גלעד קרן: הוא אמנם בירוק, אבל הממשלה הסכימה.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: מצוין שרעיון של תחזוקה ארוכת טווח נכנס לפה בהסכמת הממשלה, ותודה לוועדה שעמדה על זה.

תמר זנדברג: נשארה כאן בעיה קטנה בנושא של שטחים פרטיים פתוחים; אותם שפ"פים ידועים לשמצה, אפשר לומר.

תמר זנדברג: אחד הבעיות בפרויקטים הקיימים זה שהשפ"פים הם No men's land; הם לא השטח הפרטי של הדירה שאותו דייר ואותה משפחה מטפחת, והם גם לא השטח הציבורי שבאחריות העירייה.

תמר זנדברג: ככה נוצר שטח מאוד מוזנח, במיוחד בבלוקים או בשיכונים של אוכלוסיות מוחלשות יותר שהוא עזובה מוחלטת.

תמר זנדברג: לא ברור מי דואג לו.

תמר זנדברג: לכן הניסוח של הסעיף הזה נשאר קצת עמום.

תמר זנדברג: למה הכוונה במילים: "פיתוח פתרונות תחזוקה ארוכת טווח של מבנים ושטחים פרטיים פתוחים"?

תמר זנדברג: זה כבר קיים היום, וחסרה פה התייחסות לזה.

<גלעד קרן: הפתרון הוא מורכב, ויש הרבה אפשרויות לפתרון.

אלי כהן: אנחנו צריכים לתת לגיטימציה מכיוון שעלו פה כמה רעיונות של רכוש משותף או באמצעות הקמת קרן שתתקבל מהיזם.

אלי כהן: אנחנו רוצים להגיד שהשימוש בתמורות לטובת תחזוקה כי כפי שציינתי סייענו לדיירי הדיור הציבורי, אבל יש שם עוד אוכלוסיות שלא יוכלו לעמוד בתשלומים של שלוש מאות או ארבע מאות שקלים מדי חודש.

אלי כהן: אנחנו צריכים לתת לגיטימציה שהדבר הזה אפשרי.

אלי כהן: הדרך הטכנית להגיד – האם זה יהיה קרן או באמצעות רכוש משותף?

אלי כהן: לא בטוח.

אלי כהן: אבל אם יש לך הצעה נשמע, כמובן.

יוסי יונה: הקרן הזאת שדיברת עליה, האם אפשר להגיד שהחובות שלה היו בין היתר גם זה?

<קריאה: כבר אומרים.

<גלעד קרן: כתוב בנוסח שאחד התפקידים של הקרן להתחדשות עירונית יהיה לעסוק בפתרונות של תחזוקה ארוכת טווח.

יוסי יונה: לא של הבניין.

חיים ילין: עזוב, בסוף לא יישאר לא לפה ולא לפה.

חיים ילין: אנחנו רוצים את הבניין.

תמר זנדברג: זה ברור, זאת תהייה נכונה.

תמר זנדברג: אני פשוט חושבת שצריך לחזק בסעיף הזה את האחריות הציבורית על השפ"פים.

תמר זנדברג: כי בסוף הצירוף "שטח פרטי פתוח" הוא מטעה.

תמר זנדברג: זה שטח ציבורי לכל דבר, ולהטיל את זה על הדיירים זה ערובה לכך שזה לא יקרה, במיוחד כשיש לנו ניסיון.

תמר זנדברג: זה לא דברים בעלמא.

תמר זנדברג: שפ"פים זה המקומות הכי מוזנחים.

חיים ילין: את רוצה שהשפ"פ יהיה בסופו של דבר שצ"פ.

תמר זנדברג: הוא לא שצ"פ - -

אלי כהן: אנחנו רוצים להתקדם.

תמר זנדברג: הנקודה ברורה.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג היטיבה להתייחס.

תמר זנדברג: בסעיף 7 – סיוע להתארגנות דיירים.

תמר זנדברג: אני מצטרפת כאן לחברים שדיברו על הצורך בעבודה סוציאלית קהילתית, לא פרטנית, כחלק אינטגרלי מהסיוע להתארגנות הדיירים.

תמר זנדברג: נמצאת כאן נציגת משרד הרווחה, ואני מודה שאני לא ידעתי – נחשפתי לעבודה מדהימה שעשה משרד הרווחה לגמרי מיוזמתו; אפשר לומר בהתנדבות.

תמר זנדברג: לא בהתנדבות, אבל לא כהסמכה נוספת שהוטלה עליהם.

תמר זנדברג: עובדים סוציאליים קהילתיים בשכונות שכבר התחילה לקרות בהן התחדשות עירונית מצאו את עצמם כבר עובדים כמארגנים קהילתיים בתחום ההתמודדות עם התחדשות עירונית, פינוי-בינוי.

תמר זנדברג: יש להם כבר מסקנות והתחלה של עדויות מזה.

תמר זנדברג: אז קודם כול אני מציעה שהוועדה תשמע את זה.

תמר זנדברג: זה סופר חשוב וקריטי.

תמר זנדברג: שנית, הלקח שעולה מזה הוא שחובה שתהיה עבודה מלווה של עבודה סוציאלית קהילתית בשכונות שעוברות את התהליך הזה.

תמר זנדברג: סעיף (8) – אני רק מצטרפת להערה שאחד הייעודים יהיה ייעוד של דיור בהישג יד; שתהיה אמירה שמעבר להתייחסות הנכונה מאוד שאדוני דאג לו בדיור הציבורי, שתהיה גם אמירה למה מיועדות הדירות החדשות; שהן לא אמורות רק להיכנס לפול הכללי של עליית מחירי הנדל"ן שלא ממש עוצרים, אלא שחלקן גם יוקדש לדיור חברתי, דיור ציבורי ודיור בהישג ים.

תמר זנדברג: סעיף (10) – הפצת המידע.

תמר זנדברג: אני הייתי מאוד שמחה אם המילים "שקיפות" ו"שיתוף הציבור".

תמר זנדברג: ייכנס לכאן באופן אינטגרלי.

תמר זנדברג: אנחנו כותבים חוק ב-2016.

תמר זנדברג: הנושאים של שיתוף הציבור ושקיפות - -

אלי כהן: למיטב ידיעתי, את היית חברת מועצת עיר - -

תמר זנדברג: נכון.

אלי כהן: והיית נציגת ציבור.

תמר זנדברג: נכון.

תמר זנדברג: חד-משמעית.

אלי כהן: אם לא את היית בוועדת תכנון היו חברים אחרים בוועדת תכנון.

אלי כהן: חברי מועצת העיר הם נציגי ציבור, הם לא נציגים אחרים.

תמר זנדברג: אין ספק.

תמר זנדברג: אתה צודק מאוד.

תמר זנדברג: נושא שיתוף הציור מוכר היום בהליכי התכנון, במיוחד בחוק הישראלי - -

אלי כהן: אז כל חברי ועדת תכנון ובנייה הם חברי מועצת עיר?

אלי כהן: כולם נציגי ציבור.

תמר זנדברג: נכון.

תמר זנדברג: אבל גם הממשלה היא נציגת ציבור, אבל בממשלה יש משרד האוצר ויש משרד הגנת הסביבה ויש הכנסת.

תמר זנדברג: זה לא אותו דבר.

תמר זנדברג: יש כל מיני אינטרסים.

תמר זנדברג: ב-2016 קשה להגזים בחשיבות של שיתוף הציבור ובכניסה שלו כחלק אינטגרלי מהליכי התכנון בכל העולם.

תמר זנדברג: המעמד של הציבור, הגם שיש לו נבחרי ציבור, הוא כמתנגד בלבד בהליכי תכנון.

תמר זנדברג: ואז אנחנו רואים את הדרך הקצרה הארוכה.

תמר זנדברג: מנסים לעשות קיצור דרך, למנוע מלשמוע את הציבור הקונקרטי שעליו מדובר, ואז מגיעים לבתי משפט ולהתנגדויות.

תמר זנדברג: במקום זה יש הבנה גוברת בעולם שכאשר הציבור משולב באופן אינטגרלי דרך מנגנון שיתוף ציבור ייעודי וסטטוטורי אז הדרך נראית ארוכה, אבל בסוף היא מתקצרת כי היא חוסכת המון התנגדויות בעתיד.

תמר זנדברג: היום בתוך המאה ה-21 לכתוב חוק שעוסק לתכנון או חוק שקשור לקהילות בלי להשתמש במילים "שיתוף ציבורי|" ובלי להכניס מנגנון שיתוף ציבור אנחנו נמצא את עצמו בהתנגדויות ובבתי משפט, והפרויקטים האלה לא ייצאו לפועל.

תמר זנדברג: הצעתי להוסיף פה סעיף 13.

תמר זנדברג: האמת היא שעל תזכיר עירוניות, תזכיר חברתי ותזכיר חברתי דיברתי בסעיף 4.

תמר זנדברג: קרקע משלימה – סעיף 2(ב) –אני מצטרפת ואף מחזקת את דבריו של חיים ילין בנושא הזה.

תמר זנדברג: אותו דבר בסעיף 4.

תמר זנדברג: כבר דיברנו בנושא עבודה סוציאלית קהילתית.

תמר זנדברג: הניסוח בסעיף 4 "לפעול לגיבוש הסכמות הדיירים", מעלה אצלי תחושה לא נוכח כאילו החוק עובד בשירות היזם.

תמר זנדברג: התפקיד של היזם לגבש את הסכמים ירדים; התפקיד שלנו המדינה לתת לצורכי הדיירים.

תמר זנדברג: זה מקום שבו דרך ניסוח קצת לא מודע – המטרה שלנו לדאוג לצרכי התושבים והעיר ולא לגבש דווקא הסכמות.

תמר זנדברג: אם החוזה שמונח לפני הדיירים הוא לא טוב?

תמר זנדברג: האם מטרת החוק היא לפעול לגיבוש הסכמות?

תמר זנדברג: החלפה של המילים: "לפעול לגיבוש הסכמות הדיירים" ב-"ליצירת מענה לצורכי הדיירים" או לחילופין "הדיור" – יהיה יותר נכון.

תמר זנדברג: אני מצטרפת להערה של חברי יוסי יונה בסעיף 7(א) שבה התפרסמו חומרי ההסברה וההדרכה.

תמר זנדברג: במקום שלמעלה מ-10% שאינם דוברי עברית חומרי ההסברה צריכים להתאים את עצמם לשפה שהם דוברים.

תמר זנדברג: סעיף 8 – אני חוזרת על ההערה של עובדת סוציאלית קהילתית ולא רק יועצים חברתיים, על אחת כמה וכמה שלא יהיו אך ורק על חשבון היזם.

תמר זנדברג: יש פה ניגוד אינטרסים כדי שאותו יועץ חברתי לא יהיה בסופו של דבר יועץ שמטרתו להאיץ את הסכמת הדיירים, אלא לעבוד עם הקהילה ולענות על הצרכים שלה.

יוסי יונה: אני רוצה לציין שגם אורלי לוי שלחה לנו את ההערה הזאת.

אלי כהן: היא שלחה לכאן.

יוסי יונה: עוד הערה אחת.

יוסי יונה: אם כבר ציינו את הימצאותה של נציגת משרד הרווחה האם זה לא נותן שאנחנו נשמע אותה.

אלי כהן: אנחנו נתנו לה שבוע שעבר.

תמר זנדברג: היא אמרה שהיא תתייחס בסעיפים במקום בהתייחסות הכללית.

אלי כהן: אם יש התייחסות לסעיף עצמו אנחנו נשמע כבר.

אלי כהן: ענת גנון ממשרד הבינוי, בבקשה.

<עינת גנון: אני רוצה להעיר הערה כללית לפני שאני מעירה הערות פרטניות, במיוחד לאור דבריה של חברת הכנסת זנדברג.

<עינת גנון: נאמר שמדובר פה בחוק שעוסק במידה רבה בתכנון.

<עינת גנון: לדעתי, עדיין צריך לעשות את ההבחנה בין חוק התכנון והבנייה שלא מונח פה כרגע על השולחן לבין חוק הרשות להתחדשות עירונית.

<עינת גנון: אין ספק שהיום כשאנחנו מתכננים צריך לתכנן לפי כל אמות המידה המתקדמות ביותר, אבל מקומם של מסמכים כמו תזכיר חברתי, תזכיר תחבורתי, עיר עובדת, שיתוף ציבור – לא בחוק הזה, אלא בחוק התכנון והבנייה.

תמר זנדברג: רק לגבי העיר העובדת – למה את חושבת?

תמר זנדברג: זה בדיוק מה שהעיר העובדת עושה.

<עינת גנון: כי היום המשרד להגנת הסביבה הוציא מסמך שנקרא "העיר העובדת", ובעוד חצי שנה הוא יוציא מסמך "העיר הלומדת".

<עינת גנון: אז אנחנו לא נוכל לקדם את "העיר הלומדת" בגלל שהיא לא מופיעה בחוק.

<עינת גנון: יש פה סעיף שמדבר על אמות מידה ועקרונות מנחים לתכנון, והוא סעיף כללי.

<עינת גנון: אי אפשר לקבוע כרגע איזה מסמך – מכיוון שאתמול הוא יצא – ומחר ייצא מסמך אחר.

תמר זנדברג: עינת, אני חושבת שאת קצת ממעיטה בחשיבות עקרונות התכנון הבר-קיימא שמאפיין - - - בעשרות השנים האחרונות - -

<עינת גנון: אני כמתכננת, האחרונה שממעיטה.

תמר זנדברג: - - אז המשרד להגנת הסביבה לקח על עצמו את העבודה וכתב עבודה שבאמת משקפת הלך רוח שקורה בעולם עשרות שנים.

תמר זנדברג: להגיד - - - ומחר נפרסם משהו אחר - - -

אלי כהן: חברים - -

תמר זנדברג: - - זלזול במקצוע שלך עצמך.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, כל אחד יכול להגיד מה שהוא מוצא לנכון.

אלי כהן: רק הערות פרטניות ובתמצות.

<עינת גנון: בסעיף (ב)(1): "להכריז על שטח כעל מתחם" עם כל הסיפא שלו.

<עינת גנון: זה צריך להיות בהתחלה: "להמליץ להכריז" כיוון שעכשיו הרשות עצמה לא תכריז.

<עינת גנון: סעיף (7א) בעמוד 5 בעניין הנוסחים המומלצים למסמכי התקשרות – אנחנו מבקשים להוסיף: "נוסחים מומלצים" או "עקרונות לנוסחים מומלצים".

<עינת גנון: בסעיף (ב1): "פעולות הרשות יהיו בהתאם לאמות מידה" – בלי המילה "שוויוניות" – "שעליהן יורה מנהל הרשות".

<עינת גנון: אני אסביר מדוע.

<עינת גנון: בסיפא אנחנו מבקשים להוסיף: "ובהתאם להוראות כל דין".

<עינת גנון: דווקא המילה שוויוניות פה עלולה להקשות עלינו כי אם נרצה למשל לסייע לפריפריה, ברגע שהופכים את אמות המידה לשוויוניות אז לא נוכל לתת כלים ייעודיים לאזור מסוים לקשיים מסוימים.

<עינת גנון: אבל אמות המידה חשוב שיהיו ויפורסמו, וכאמור, בהתאם להוראות כל דין.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: גברתי ממשרד הרווחה, בבקשה, התייחסות לסעיפים ככל שיש לך.

אלי כהן: אני מבקש לא לחזור על דברים שנאמרו.

אלי כהן: אם אלה דברים חדשים, נא הוסיפי.

אלי כהן: אני ארצה שתתייחסי לסעיפים עצמם אם יש לך הערות אליהם.

אלי כהן: נשמח לשמוע המלצות לסעיפים עצמם.

<עירית בשן: סעיף 4(א)(5) לנושא ניהול הקרן – חסרה, לדעתי, הגדרה מחייבת של קביעת קריטריונים לסיוע כדי שיהיה ברור שהסיוע הולך למי שאכן זקוק לו.

<גלעד קרן: זה סעיף (ב1) שעכשיו דיברנו עליו.

<עירית בשן: ניהול הקרן - - -?

<גלעד קרן: פעולות הרשות יהיו בהתאם לאמות מידה".

<עירית בשן: לא, לא.

<גלעד קרן: על איזה סעיף את מעירה?

<עירית בשן: 4(א)(5) בעמוד 3.

<עירית בשן: יש רק ארבע מילים: "ניהול הקרן להתחדשות עירונית".

<עירית בשן: לדעתי, צריך להתייחס גם לנושא של קריטריונים ולאחריות של הקריטריונים לקבוע - - - בחלקה.

<עירית בשן: בהקשר הספציפי הזה של התחדשות עירונית העניין של קריטריונים לסיוע לאוכלוסיות מוחלשות, אולי נכון היה לומר שזה יהיה בהתייעצות עם משרד הרווחה כדי להבטיח את זה.

<עירית בשן: בנושא קידום פתרונות תחזוקה בסעיף 4(א)(6)(א) – מדובר על קידום פתרונות תחזוקה.

<עירית בשן: היה פה דיון קודם.

<עירית בשן: צריך להתנות או למצוא את ההקשר איך אפשר להתנות אישור של תכניות בקביעת מנגנונים לתחזוקה.

<עירית בשן: לא לקבוע את המנגנון הספציפי, אבל לייצר איזשהו חיוב למנגנון מהסוג הזה כדי שזה לא ייעלם.

אלי כהן: ברור.

<עירית בשן: בנושא תפקידם של עובדים סוציאליים קהילתיים וסיוע בהתארגנות דיירים – מתייחס גם לסעיף 4(א)(7) וגם לאחרים.

<עירית בשן: יש מחלקות לשירותים חברתיים בכל רשות מקומית.

<עירית בשן: נכון להיום אין תקני כוח אדם ייעודיים לתפקיד הזה.

<עירית בשן: זה אחד הדברים שצריך לדאוג שיהיה.

<עירית בשן: המצב היום הוא שזה וולונטרי, מי כן ומי לא, ואיפה זה נעשה גם בהיעדר משאבים וגם בהיעדר סמכויות.

<עירית בשן: ברמה הארצית אני עובדת בשיתוף פעולה מצוין עם משרד השיכון, אבל ברמת השטח של הרשויות המקומיות אנחנו מוצאים היעדר לגיטימציה.

אלי כהן: גברתי, אנא ממך, נהיה תמציתיים.

אלי כהן: צריך לזכור שזה זרוע של משרד הבינוי.

אלי כהן: זה לא הופך להיות זרוע של משרד הרווחה.

<עירית בשן: אוקיי, אבל אפשר לקבוע - -

אלי כהן: אמרת.

אלי כהן: נושא הבא.

<עירית בשן: נושא של הפצת המידע מאוד חשוב שיהיה בשפה מובנת ונגישה לתושבים.

יוסי יונה: אבל אני רק רוצה לשאול להערה שלך – בעניין הסמכויות, העובדה שגם בהצעת החוק הזאת יש עניין של היועץ החברתי.

יוסי יונה: אז איך אתה רואה אותו?

יוסי יונה: אם נניח חלק מהזכויות שלו הם עניינים של רווחה מה אתה אומר, למעשה?

אלי כהן: בעיני, האחריות של שר הבינוי היא לפתור את הדיור הציבורי דרך משרד הרווחה.

אלי כהן: אם אתה שואל אותי על כתפי מי רובצת האחריות למצוא את הפתרון לדיור הציבורי, למצוא דירות קטנות, למצוא דיור בר-השגה - -

יוסי יונה: אני מקבל.

אלי כהן: - - כל דבר זה חברתי, אבל בעיני, זה אחריות של שר הבינוי והשיכון.

תמר זנדברג: מדובר כאן ספציפית על העובד הסוציאלי הקהילתי.

תמר זנדברג: על מי האחריות?

אלי כהן: אני ביקשתי מגלעד לראות אולי יש מישהו דרך המנהלת העירונית.

יוסי יונה: לכן אני לא חושב שזה עניין של הסמכות, אלא בסופו של יום אם אנחנו מסכימים – ונראה לי שגם אתה, אדוני היושב-ראש, נוטה לקבל את הצורך בתפקיד כזה, אז נעזוב עכשיו את השאלה באיזה משרד הסמכות, אבל איך נקבל את זה שאיש או אישה עם הכישורים הללו אכן יהיו חלק אינטגרלי מהפרויקט.

יוסי יונה: זה מה שעולה כאן; לאו דווקא שמשרד הרווחה - - -

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, יש כאן ברוך במשרד הרווחה.

תמר זנדברג: משרד הרווחה עצמו מעיד שרק בשנת 2015 אלפיים שבע מאות ששים ושלושה בתי אב קיבלו סיוע מעובדים סוציאליים קהילתיים שעבדו בקהילות בשל תופעות של ניצול או החתמה על מסמכים פוגעניים במצב שהם אינם יודעים להגן על הנכס היחיד שלהם.

תמר זנדברג: כלומר זה כתוצאה מזה באופן אינטגרלי.

אלי כהן: לכן יש לנו בימים אלה החוק של המארגנים כדי להגן עליהם.

תמר זנדברג: מאה אחוז, אבל כאן מדובר על אוכלוסיות.

תמר זנדברג: זאת עבודה סוציאלית קהילתית פר-אקסלנס.

אלי כהן: גברתי, יש לך עוד הערות?

<עירית בשן: אחד הדברים שצריך להביא בחשבון זה לנושא קביעת הנחיות לחובת ייצוג של דיירים על-ידי עורך-דין שזה אחד שאנחנו רואים שחסרים מאוד בשטח.

<עירית בשן: אין היום חובה כזאת.

יוסי יונה: אלי, בבקשה, הכי ענייני שבעולם, לא סתם כדי לשים פה מחסומים.

יוסי יונה: גם לאור הדברים שתמר אמרה לפני כן ודברים שעלו כאן, כדי לא להכשיל את הפרויקט הזה מתוך רצון שהוא יזרום באופן הכי יעיל ואפקטיבי וישרת את התושבים עצמם – כאן זה לא לבוא ולהוסיף מכשול ומשוכה על הפרויקט כמו איזשהו אמצעי מונע כדי שלא ייתקל בקשיים שאחר כך זה יהיה בכייה לדורות.

יוסי יונה: לכן ההצעה הזאת לראות את זה כחלק אינטגרלי מהפרויקט זה אינטרס שלנו.

יוסי יונה: לכן הייתי רוצה את הפתיחות שלך, אדוני היושב-ראש, כדי שנעשה את המקסימום שזה יהיה חלק אינטגרלי מהחקיקה הזאת.

אלי כהן: תודה, חבר הכנסת יונה.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, בבקשה.

חיים ילין: הערה קטנה.

חיים ילין: בסוף אם ראש העיר לא רוצה את הפרויקט הזה לא משנה מה אנחנו נעשה.

חיים ילין: אם הוא רוצה את הפרויקט הוא יעמיד את כל מחלקת העובדים הסוציאליים הקהילתיים כדי שהפרויקט הזה יצליח.

תמר זנדברג: חיים, אתה תמים.

חיים ילין: אני לא תמים.

תמר זנדברג: תבוא לתל-אביב, תבוא לירושלים, תראה את העובדים הסוציאליים הקהילתיים עומדים, וראש העיר – זה בין לא מעניין אותו לבין הוא דוחף את זה למרות התושבים כי זה יביא לו תושבים אחרים יותר עשירים במקומם.

חיים ילין: אבל אני אמרתי את זה.

אלי כהן: חיים היה ראש רשות.

אלי כהן: הוא יודע.

תמר זנדברג: אבל זאת לא רשות מסובכת.

חיים ילין: אבל אמרתי את זה.

חיים ילין: ראש רשות שלא רוצה, זה לא משנה – בחוק את לא יכולה להכריח.

חיים ילין: אני אומר לכם את הדברים כמו שהם.

חיים ילין: אם הוא רוצה, והוא יודע מה המשמעות, והוא רוצה לרוץ בשטח, והוא לא רוצה התנגדויות, אלא שיילך חלק הוא ישים שם את כל העובדים הסוציאליים הקהילתיים שם שיטפלו בכל משפחה.

חיים ילין: אם הוא לא רוצה יקרה בדיוק מה שאת אומרת, תמר.

חיים ילין: השאלה הבסיסית היא אם זה צריך להיות תחת חקיקה או לא תחת חקיקה – זה כל הדיון.

חיים ילין: בסוף תראו על מה אנחנו דנים – הדבר שהוא הכי זול בכל הפרויקט הזה; לא מבחינה ערכית שהוא היקר ביותר, אלא הכי זול בעלות.

חיים ילין: עובד סוציאלי שעולה מאה אלף שקל – על זה כל הדיון פה כרגע.

חיים ילין: על זה, דרך אגב, יכול ליפול ולקום הפרויקט עצמו.

חיים ילין: לכן אין מנוס – ראש עיר שלא רוצה את הפרויקט הזה, אני לא חושב שאפשר לעשות את זה בחקיקה.

חיים ילין: גם בחיפה ראינו את זה כשהיינו שם שהוא מוכן להעמיד גם עובדים סוציאליים, גם ארכיטקטורה, גם תכנון – גם את כל הדברים האלה.

חיים ילין: צריך לרוץ עם אותם מקומות.

חיים ילין: לבוא ולהתנות את הדברים האלה – ואל תגיד לי שזה לא רק קהילתי.

חיים ילין: אני פיתחתי את הנושא הזה, ולדעתי, זה אחד הנושאים הכי חשובים שיש.

חיים ילין: צריך שיהיה שם.

חיים ילין: בלי זה לא יהיה פרויקט.

חיים ילין: מי ישים את זה?

חיים ילין: ראשי הערים יתחילו למשוך את התקנים.

חיים ילין: אז דווקא לפרויקט הזה, אם יהיו בעיות המקור צריך להיות חלק מהקרן.

חיים ילין: כי זה עלות מאוד קטנה.

אלי כהן: תודה.

<גלעד קרן: אז אתה בעד?

חיים ילין: אני כל הזמן בעד, אני רק אומר - - -

אלי כהן: בבקשה, אדוני.

<רענן כספין: אני מעמותת "מרחב".

<רענן כספין: ההערות שיש לי באות לחזק את הרשות להתחדשות עירונית כרשות מקצועית ובעלת משמעות.

אלי כהן: לא, התייחסות רק לסעיפים.

אלי כהן: תציג מספר סעיף.

<רענן כספין: בסעיף 4(א) אני מציע להוסיף שני סעיפים: א' – "הרשות תיזום פיתוח דגמי פעולה מחייבים לשיתוף של בעלי עניין בתחום מיזמי התחדשות עירונית"; ב' – "הרשות תיזום מחקר ופיתוח אופני התחדשות עירונית רצויים ותגיש אותם לאישור".

<רענן כספין: בסעיף 4(ב)(1) צריך להוסיף: "כל מסלול אחר שיאושר" כי זאת הרחבה שכבר עשיתם בהגדרות, וצריך לחזור עליה.

<רענן כספין: זאת אומרת זה לא רק תמ"א ופינוי-בינוי.

<גלעד קרן: - - - לפי סעיפים מסוימים.

<גלעד קרן: ההכרזה בסעיפים 16 ו-16(א) מדברת על המצבים האלה.

<גלעד קרן: זאת כנראה דרך אחרת להכרזה.

<גלעד קרן: כרגע סעיפים 16, 16(א) מדברים על הכרזה.

<רענן כספין: בסעיף 4(ב)(8), לדעתי, צריך לחייב תהליך מתמשך כולל מעקב אחרי אכלוס ולא רק עד האכלוס.

<רענן כספין: זה דבר שגם בונה ידע לגבי פרויקטים עתידיים אצל הרשות.

יוסי יונה: אתה מתכוון לעמוד 5? 4(ב)(8)?

<רענן כספין: כן.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: כרמית, בבקשה.

<כרמית יוליס: יש לי רק שתי הערות קטנות לנוסח.

<כרמית יוליס: בסעיף 4(א)(3) ניתן לכאורה להבין שרק במצב שבו מבקשים מוועדה מקומית להכין תכנית, ורק אם היא לא מילאה אחר ההוראה, רק אז קמה סמכות לרשות להגיש את התכנית.

<כרמית יוליס: לדעתי, זה יכול להשתמע באופן שלא עולה בקנה אחד עם הוראות חוק התכנון והבנייה, שלפיו, ממילא למשרד ממשלתי ולגוף ממשלתי יש סמכות להגיש כל תכנית.

<כרמית יוליס: לכן אני מציעה למחוק את הסיפא.

<כרמית יוליס: הערה שנייה לגבי 4(ב)(1), כמו שנאמר פה הרשות היא יותר לא הגורם המכריז, אלא השר הוא זה שמכריז על שטח כמתחם פינוי-בינוי.

<כרמית יוליס: אבל אם לדייק, מי שאמור להמליץ לשר לגבי הכרזה זה מנהל הרשות.

<כרמית יוליס: לכן צריך לחשוב האם נכון להגדיר את זה כרגע בניסוח שהרשות היא זאת שלכאורה ממליצה, אבל אנחנו מדברים על מנהל הרשות שממליץ.

<כרמית יוליס: ההערה האחרונה נוגעת לסעיף 4(ב)(2) שלפיו הרשות יכולה להמליץ לרשות מקרקעי ישראל להקצות קרקע נוספת.

<כרמית יוליס: אז רק אמירה לפרוטוקול כדי שיובהר ממנה שבין אם הרשות המליצה ובין אם לא לרמ"י יש הסמכות שממילא מוקנית לה, והיא רשאית להחליט לפי המדיניות שלה לגבי הקצאת קרקע כזאת.

<כרמית יוליס: זה לא גורע.

אלי כהן: תודה.

<גלעד קרן: אני אתייחס להערה הראשונה של עו"ד יוליס לגבי סעיף 4(3) לגבי הסמכות של הרשות.

<גלעד קרן: אכן יש לרשות סמכות ליזום תכנית בכל שלב.

<גלעד קרן: אנחנו מדברים פה על תפקיד ולא על רשות, והחלטת הוועדה היא שאחד מתפקידי הרשות שאם הוועדה המקומית לא תכין תכנית בזמן שהוקצב לה, אחד התפקידים של הרשות יהיה ליזום תכנית בעצמה.

<גלעד קרן: זה לא גורע מהסמכות שלה.

<כרמית יוליס: זה לא גורע מהסמכות שיש לה בכל מקרה?

<גלעד קרן: בכל מקרה.

אלי כהן: שרית דנה, בבקשה.

<שרית דנה: - - - רשויות חזקות מסתדרות.

<שרית דנה: לרשויות חלשות אין כסף למימון תכנון.

<שרית דנה: בעצם יש פה הדרה של נטילת סמכות עוד יותר משמעותית מרשויות חלשות שאפשר להורות להן כל דבר, ומהוראות החוק משתמע שכאילו כעבור שנה וחצי, אם הם לא הרימו את הכפפה, והן לא יכולות להרים את הכפפה בלי - - - משמעותי - - - המענה שאפשר שהקרן תתקצב הוא לא מענה מספיק.

<שרית דנה: יש סוג של סנקציה.

<שרית דנה: אם רוצים להשית סנקציה על רשות שאינה יכולה צריך לדאוג שיהיו לה הכלים.

חיים ילין: היום בפועל במקומות שהם אזורים נזקקים מקבלים את התכנון מרמ"י.

<שרית דנה: זה רק לא - - - עניין של חובה.

<שרית דנה: ההערה של כרמית היא הערה נכונה.

<שרית דנה: הרשות הממשלתית יכולה בכל עת לבנות תכנון.

<שרית דנה: יש לנו בעיה בסעיף פה, ואם רוצים להגיד שגם הרשות מסוגלת זה בסדר.

<שרית דנה: באופן שבו זה מנוסח זה סוג של סנקציה.

אלי כהן: אכן, סנקציה.

<שרית דנה: אז אם זאת סנקציה זה בסדר גמור להשית את הסנקציה הזאת על תל-אביב שיודעת לממן.

<שרית דנה: אבל כשאתה מבקש להשית סנקציה כזאת על בית-שאן והתקציב הדרוש לתכנון אינו מצוי בידיה, אז צריך לדאוג לכך שיחד עם המטלה יבוא התקציב.

חיים ילין: רמ"י אחראי?

אלי כהן: לא, הם מקבלים ממשרד הבינוי.

<שרית דנה: או שכן או שלא.

<שרית דנה: אין כאן שום חיוב.

<שרית דנה: - - - קשירה בין שני הדברים.

<שרית דנה: הסוגיה השנייה היא - - - אינו כותרת הבעיה המשמעותית הקיימת היום ביחס לסמכות של רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים לגבות מיזמים סכומי כסף נדרשים לצורך התחזוקה ולהקים קרנות.

<שרית דנה: אם זה לא יוסדר פה כעניין שבסמכות של הרשות המקומית הרשות לא יכולה לעשות שום דבר.

<שרית דנה: זה דורש חקיקה ראשית.

<שרית דנה: דיברנו על הדבר הזה.

<שרית דנה: רשות תוכל כל מיני דברים, אבל לא תוכל לתת לרשות מקומית סמכות שאין לה.

<שרית דנה: הסעיף הבא שאני רוצה להעיר עליו הוא סעיף (ב)(3).

<שרית דנה: החוק אומר שתפקידה של הרשות זה להקצות לוועדות מקומיות ולגופים אחרים משאבים.

<שרית דנה: עיקר הגופים שצריכים את המשאבים הם לא הוועדות המקומיות, אלא הרשויות המקומיות.

<שרית דנה: זה לא הגיוני שהרשויות המקומיות יהיו בגדר - - - צריך להוסיף פה רשות מקומית באופן מובהק.

<שרית דנה: הערה כללית למה שנאמר פה: יש המון - - - כדאי לשים לב לכך שככל שמוסיפים תהליכים הרשות - - - זה לא מקדם.

<שרית דנה: צריך להיזהר שאנחנו לא מכבידים על ההליך התכנוני.

תמר זנדברג: השאלה – חסם למה?

תמר זנדברג: אנחנו לא מעוניינים להקים פה – או לפחות חלק מחברי הוועדה – רשות להסרת חסמים מפרויקטי פינוי-בינוי - -

אלי כהן: לא, לא.

אלי כהן: אנחנו לא הופכים לדו-שיח.

תמר זנדברג: - - אנחנו רוצים רשות להתחדשות עירונית.

אלי כהן: שרית, אני חייב להגיד שההערות הן ענייניות.

אלי כהן: בסעיף (3) נוסיף רשויות מקומיות.

אלי כהן: עינת, בהיעדרך שרית דנה דיברה על נושא של תקצוב רשויות חלשות.

אלי כהן: כי לנו יש סנקציה במסגרת החוק – אנחנו רצינו שבמסגרת תכנית המתאר יהיה פרק להתחדשות עירונית.

אלי כהן: אחרי שמונה-עשרה חודשים יש סמכות לרשות להיכנס לנעליה ולתכנן.

אלי כהן: מה המדיניות של משרד הבינוי בעניין תכנון ותקציבים לתכנון ברשויות?

אלי כהן: אם תוכלי לתת לנו סקירה קצרה.

<עינת גנון: אמנם התקציב שלנו לתכנון בתחום של התחדשות עירונית הוא לא גדול מאוד, אבל יש תקציבים.

<עינת גנון: הבעיה היא לא המחסור בתקציבים.

<עינת גנון: השאלה היא האם אפשר לקדם כרגע - -

אלי כהן: האם זה אמור להיות תקציב של הרשות או תקציב שמקבלים מהאגף שאת עומדת בראשו?

<עינת גנון: אני מזכירה שהאגף אמור לעבור לרשות ברגע - -

אלי כהן: מה המצב היום?

<עינת גנון: היום?

<עינת גנון: האגף שלי.

<עינת גנון: כן.

אלי כהן: הוא אמור לתמוך בזה.

<עינת גנון: כן.

אלי כהן: נאמר לנו כאן שהאגף שאחראי לממן צריך לראות שבין היתר - -

חיים ילין: אם אין לך את זה אין לך תכנון.

אלי כהן: חוץ מהוספת רשויות מקומיות צריך לראות שיש גם תקציב לתכנון.

אלי כהן: זה חלק מהתפקידים של הרשות.

יוסי יונה: אז בסעיף זה (3) "להקצות לוועדות מקומיות לתכנון ובנייה ולגופים אחרים" – יש מקום לציין מהם הגופים או זה יכול להישאר כללי?

יוסי יונה: מי הגופים האחרים?

אלי כהן: נבדוק.

אלי כהן: אני לא יודע מי הגופים האחרים.

יוסי יונה: האם צריך לציין את זה או זה משהו שרירותי?

יוסי יונה: מי קובע איזה גופים?

יוסי יונה: מה זה "גופים אחרים"?

<גלעד קרן: כרגע כתוב שזה גופים אחרים הפועלים בתחום ההתחדשות העירונית.

<גלעד קרן: ככל שנציין גופים ספציפיים יכול להיות - - -

אלי כהן: זה יכול להיות אולי החברה הכלכלית שפועלת בנעליה.

אלי כהן: אבל, גלעד, תבדוק.

יוסי יונה: תבדוק, בבקשה, האם יש מקום להגביל או לא או זה גורף מדי.

<גלעד קרן: אם תציין גופים ספציפיים יש חשש שתפספס גופים אחרים שאתה לא חושב עליהם כרגע.

<עינת גנון: זה צריך להיות רק גופים ציבוריים.

<עינת גנון: כמו שזה מנוסח פה לכאורה יש פה נוהל תמיכות לגופים פרטיים, ולא בטוח שזה מה שחשבת.

<קריאה: נוהל תקצוב ולא נוהל תמיכה.

אלי כהן: ברור.

אלי כהן: תודה, חברים.

אלי כהן: אדוני, בבקשה.

<יוסף בר דוד: אני מהתאחדות הקבלנים מחברת "אלמוג" פינוי-בינוי.

<יוסף בר דוד: כמה תיקונים.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: סעיף ומספר.

<יוסף בר דוד: סעיף 4(ב)(1).

<יוסף בר דוד: יש תקנה שעברה ב-2004 שמדברת על קרקע סמוכה או קרקע כלואה בפרויקטים של התחדשות עירונית.

<יוסף בר דוד: משנת 2014 אין התייחסות למספר או לתקנה, וחבל להשאיר את זה ערטילאי.

<יוסף בר דוד: יש לחייב את המנהל ולכפות עליו את התקנה.

<יוסף בר דוד: סעיף 7 בעמוד 5 – קבלני ביצוע.

<יוסף בר דוד: זאת הגדרה מאוד פתוחה.

<יוסף בר דוד: קבלני ביצוע שרשומים בהתאחדות הקבלנים בארגון בוני הארץ.

<יוסף בר דוד: שיהיה משהו שהוא לא קבלן טנדר.

<יוסף בר דוד: משם בעצם מתחילה כל השרלטנות בתחום הזה.

<יוסף בר דוד: סעיף 10 – לגבי חלוקת התקציבים.

<יוסף בר דוד: כמו שנאמר פה על-ידי הרבה נוכחים, יש רשויות שיכולות לעמוד בתכניות מתאר, ויש רשויות שלא; יש ראשי רשויות שרוצות התחדשות ולא רוצות התחדשות.

<יוסף בר דוד: גם בעניין הזה – סנקציה מול בונוס מאוד יעזור לנו מול הרשויות המקומיות.

יוסי יונה: סליחה – הסנקציה היא הבונוס?

<יוסף בר דוד: לא.

<יוסף בר דוד: גם סנקציה וגם בונוס.

יוסי יונה: לא, אני מתכוון שהסנקציה עליהם זה הבונוס - -

<יוסף בר דוד: - - - ובונוס לקבלנים.

יוסי יונה: לזה התכוונתי.

יוסי יונה: הסנקציה עליהם זה הבונוס שלך.

אלי כהן: תודה, אדוני.

אלי כהן: יש לך עוד משפט שרצית להוסיף?

<יוסף בר דוד: לחדד את העניין של קבלני ביצוע.

<יוסף בר דוד: למעשה, קבלני ביצוע מוסדר היום בחוק רישום קבלנים, ולכן ברגע שייתנו לרשות סמכות לקבוע תנאי סף זה יכול לסתור את הוראות החוק.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: כן, גברתי.

<חומי נובנשטרק: אני מהמועצה לשימור אתרים.

<חומי נובנשטרק: היועץ המשפטים אמר שבסעיף 9 יש לו התייחסות לנושא של שימור אתרים, וכיוון שלא כל כך קלטנו, אז אם ברשותך היועץ המשפטי יוכל לחזור על התוספת שהוא הציע.

<חומי נובנשטרק: אנחנו, כמובן, מודים לוועדה.

אלי כהן: בהחלט.

<גלעד קרן: אנחנו מציעים שבסופה של פסקה (9) להוסיף: "בשים לב להוראות הדין לעניין שימור אתרים".

חיים ילין: שהן מוגדרות.

<חומי נובנשטרק: תודה.

חיים ילין: זה מה שסיכמנו בפעם שעברה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: בבקשה, גברתי.

<הילה שואף קולביץ: אני מהמכון לרפורמות מבניות.

<הילה שואף קולביץ: קודם כול הגשנו לוועדה הערות.

אלי כהן: קיבלנו את ההערות.

<הילה שואף קולביץ: אבל יש לנו שבע הסתייגויות לסעיף 4, אבל אני אצמצם לשלוש הערות מרכזיות שלנו.

<הילה שואף קולביץ: הראשונה היא בסעיף 4(א)(8).

<הילה שואף קולביץ: בעצם אנחנו מציעים בהמשך למה שהציג חבר הכנסת יוסי יונה בישיבה הקודמת בסעיף ההגדרות בהגדרה של "אזור מצוקה עירוני" – אנחנו מאוד תומכים בהגדרה כזאת ובהגדרה של קריטריונים לבחירת המתחמים להתחדשות עירונית.

<הילה שואף קולביץ: לכן אנחנו רוצים להוסיף כאן "פיתוח אמות מידה ועקרונות מנחים לבחירת המתחמים הנדרשים להתחדשות עירונית".

<הילה שואף קולביץ: זאת אומרת כרגע הסעיף מדבר על פיתוח אמות מידה לתכנון של מיזמים, ואנחנו גם רוצים שזה יציין פיתוח אמות מידה לבחירת המתחמים.

אלי כהן: ציינו את זה כבר קודם.

<הילה שואף קולביץ: אז אנחנו רוצים שיירשם שאנחנו תומכים בכך.

<הילה שואף קולביץ: דבר נוסף שלא עלה כאן, ואולי לרשות מקרקעי ישראל תהיה התייחסות – זה נושא של הסדרת הזכויות בפועל של הדיירים בייחוד בשכונות מוחלשות.

<הילה שואף קולביץ: יש בעיה ממש טכנית שב-2009 ברפורמה של מקרקעי ישראל נקבע כי יועברו לתושבים זכויות הבעלות על הקרקעות, אבל בפועל זה לא נעשה בטאבו.

<הילה שואף קולביץ: זה מייצר כרגע חסם למיזמים מכיוון שזה משהו שלא טופל.

<הילה שואף קולביץ: כרגע להרבה מהדיירים אין הזכות בפועל על הקרקעות.

<הילה שואף קולביץ: אנחנו חושבים שזה צריך להיות אחד מתפקידי הרשות, להסדיר את הנושא הזה.

<הילה שואף קולביץ: יכול להיות שזה צריך להיכנס כאן בסעיף 4 כסעיף נוסף, ויכול להיות שבמקום אחר בחוק.

<הילה שואף קולביץ: אני אשמח אם הנציג של מקרקעי ישראל יתייחס לנושא הזה.

<הילה שואף קולביץ: אבל עד כמה שידוע לנו זה נושא שהוא חסם גדול.

אלי כהן: נקודה אחרונה.

<הילה שואף קולביץ: דבר אחרון – אני אתייחס לסעיף 4(ב)(5ב), שזה סעיף שאנחנו מציעים להוסיף.

<הילה שואף קולביץ: אני אקרא את הניסוח שלנו: "במסגרת התמריצים כאמור בסעיף 5 לעיל, על תוספת זכויות הבנייה שתוענק לבעלי הדירות באזורי מצוקה עירוניים יחול פטור מהיטל השבחה כפי שחל בסעיף 19(ב)(1) לתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה 1965.

<הילה שואף קולביץ: במקביל ועל מנת להקל על הרשות המקומית לייצר את התשתית בעבור מיזמים אלו ישופו הרשויות המקומיות בסכום בגובה היטל ההשבחה, שיפוי אשר ימומן מקרן הרשות הלאומית להתחדשות עירונית או מקור תקציבי אחר".

<הילה שואף קולביץ: אני אסביר במשפט - -

אלי כהן: לא צריך להסביר.

אלי כהן: הנושא ברור.

אלי כהן: אם נחשוב שזה רלוונטי נתייחס.

אלי כהן: מעיין ממשרד האוצר, בבקשה.

<מעיין נשר: התייחסות מרכזית אחת לסעיף 5(א) ו-6.

<מעיין נשר: בעצם הממשלה הציעה שבמסגרת הסיוע לרשויות המקומיות והעידוד שלהן לקידום תהליכים של התחדשות עירונית בתחומן תהיה אפשרות לרשות להתחדשות עירונית להמליץ על עריכת הסכמים להתחדשות עירונית עם רשויות מקומיות.

<מעיין נשר: הוועדה הרחיבה את הסעיף מאוד בסעיף (5א).

<מעיין נשר: אנחנו הסברנו בדיונים הפנימיים, ואני אחזור כאן, שלעמדתנו התמריצים שהממשלה, ככל שהיא תיתן לרשויות מקומיות לקדם התחדשות עירונית בתחומן צריכים להיות מוגדרים וברורים ולא ניתנים לפרשנות; כמה שיותר מאפשרים מצד אחד לממשלה להגיד מה היא רוצה שיקרה ומצד שני לתת לרשות חופש בדרך שהיא רואה לנכון לפתח תשתיות.

<מעיין נשר: לכן לדעתנו, הדברים לא בהכרח צריכים להיות באמצעות הסכמים - -

אלי כהן: מעיין, קצר.

אלי כהן: משפטים קצרים.

<מעיין נשר: - - - אלא אולי באמצעות יותר - - - לכן אנחנו חושבים שסעיף (5א) מיותר, אלא הנוסח המקורי שהצענו שאומר שככל שיש צורך הרשות תמליץ על עריכת הסכמים.

חיים ילין: אבל זה בין 5 ל-6.

חיים ילין: זאת אומרת אתם ממליצים ב-6.

<מעיין נשר: כן.

<מעיין נשר: אנחנו מבקשים למחוק את סעיף (5א) ולהשאיר את סעיף 6.

חיים ילין: הבנתי.

<מעיין נשר: דבר אחרון בהתייחסות לדברים שנאמרו בקצרה – הנושא של תכנון – כבר היום מוקדשים לו תקציבים, וגם כתוב בסעיף 3 ובסעיף 6 שהרשות תקצה משאבים לרשויות המקומיות.

<מעיין נשר: לדעתנו, אין צורך להוסיף עוד משפט שהאחריות לעריכת התכניות תהיה של הממשלה.

<מעיין נשר: גם ככה היא מעודדת את התכנון.

<מעיין נשר: זה לא שחסר תקציב, כמו שאמרה עינת.

<מעיין נשר: יש הרבה מאוד תכניות שהממשלה מימנה אותן באופן מלא, והן רק מחכות שהן תקרינה.

<מעיין נשר: אנחנו לא חושבים שצריך להוסיף אמירה ספציפית לעניין התכניות הכוללניות.

<מעיין נשר: גם ככה זה כתוב.

אלי כהן: איפה זה כתוב, מעיין?

<מעיין נשר: זה כתוב ב-6: "לסייע לרשויות המקומיות ולעודדן בקידום תהליכים של התחדשות עירונית בתחומן".

<מעיין נשר: זה כתוב בסעיף 3.

<מעיין נשר: אין צורך.

אלי כהן: אנחנו מסכימים.

אלי כהן: לא צריך כפילות.

אלי כהן: נתקן.

חיים ילין: אני לא הבנתי.

חיים ילין: (5א) יותר מפורט מ-6.

חיים ילין: מה לא בסדר פה?

<מעיין נשר: (5א) בעצם מכוון למשהו שדומה היום להסכמי הגג שהממשלה עושה לטובת הבנייה החדשה.

<מעיין נשר: אנחנו חושבים שהפורמט הזה אינו מתאים להתחדשות עירונית.

<מעיין נשר: לכן אם צריך לגבש פורמט ולא לכתוב אותו במפורש כרגע בחקיקה – אנחנו לא חושבים שצריך להעתיק את המודל.

<מעיין נשר: אולי צריך להעתיק את עיקרו או לחתום על הסכם פרטני כדי שרשות אחת תעמוד ביעדים של ששת אלפים היתרים בשנה, ורשות אחרת של שלושת אלפים.

<מעיין נשר: אבל לא צריך עכשיו לעשות משא ומתן עם כל רשות ולהתחיל לפתור לה את כל הבעיות.

<מעיין נשר: זה לא יוביל לקידום התחדשות עירונית.

<מעיין נשר: זה בעיקר יוביל להתקשקשות עם רשויות מקומיות.

אלי כהן: תודה, מעיין.

אלי כהן: לפני שנעבור לדובר הבא, יש נושא אחד שדיברנו עליו באחת הישיבות הקודמות – תקציב להתחדשות עירונית במקומות שבהם אין כדאיות כלכלית.

אלי כהן: אני מזכיר לכם שהייתה החלטת ממשלה לפני כמה שנים שדיברה על 2020, שדיברה על ארבע מאות מיליון שקל.

אלי כהן: בדיונים כאן

אלי כהן: נאמר על-ידי יושב-ראש מטה הדיור – וגם היה כאן סגן שר הבינוי – על תקציב של כמאה חמישים מיליון שקל שיוקצה בחמש השנים הקרובות לטובת חיזוק מבנים בפריפריה במקומות שבהם אין כדאיות כלכלית.

אלי כהן: נאמר לנו שנעשית עבודה לאיתור ולמיפוי המבנים.

אלי כהן: אם את יודעת את התשובה עכשיו נשמח, ואם לא – בישיבה הבאה נרצה לדעת איפה עומדת העבודה ולראות שזה אכן נכנס לתקציב כפי שנאמר.

<מעיין נשר: העבודה נעשתה.

<מעיין נשר: יש איתור, יש מיפוי, ואפשר גם להציג לך בדיוק מה נעשה ואיפה המתחמים.

<מעיין נשר: אני עוד אגיד שהיה תקציב במשרד השיכון לטובת הנושא הזה של חיזוק יחידות דיור בפריפריה שאין להם כדאיות כלכלית, ובסופו של דבר התכנית החדשה שמשרד השיכון מוציא בכסף הזה - -

אלי כהן: עינת, את מקשיבה בתור נציגת משרד הבינוי והשיכון?

<עינת גנון: כל הזמן.

<מעיין נשר: - - מסיטה את התקציבים מהדברים האלה לטובת דברים אחרים.

<קריאה: לא רק.

<קריאה: את מציגה את זה באופן - -

<מעיין נשר: יהיה גם חיזוק, אבל יהיה פחות אפשר.

אלי כהן: אתם משרד האוצר.

אלי כהן: משרד השיכון יכול להוציא את הכסף למטרות אחרות?

<מעיין נשר: בסוף התקציב הזה היה תחת סעיף גג שנקרא "שיקום שכונות פיזי".

<מעיין נשר: הוא נוצל בשנת 2014, והוא לא לטובת קידום של חיזוק קיום של מיזמים של התחדשות עירונית בפריפריה.

<מעיין נשר: בשנה הזאת הוא לא עומד להיות מנוצל לדברים האלה.

<מעיין נשר: זאת החלטה של המשרד.

<מעיין נשר: בסופו של דבר גם לנו יש שליטה מוגבלת איך המשרד בוחר לנצל את התקציבים שלו.

אלי כהן: אני ארצה בדיון הבא התייחסות לעניין העבודה שנעשתה בחיזוק מבנים, ומה התקציב שיש לטובת הנושא הזה בחמש השנים הקרובות, ולוודא שזה באמת הולך למקומות שאין בהם כדאיות כלכלית.

<יצחק שפריר: קודם כול צריך לקרוא לזה התחדשות "יישובית" ולא "עירונית" כי יש עיר, ויש מושב ויש קיבוץ.

<יצחק שפריר: הייתי רוצה לראות חוק שמכסה את כל סוגי היישובים.

<יצחק שפריר: כי אם יש קיבוץ מוחלש איפה הוא ימצא את מקומו?

<יצחק שפריר: באיזושהי מסגרת אחרת?

<יצחק שפריר: יש רשות שיש בידיה הידע, והיא יכולה גם לעזור לקיבוץ או למושב.

<יצחק שפריר: דבר נוסף יש פה בלבול בין המילה "תכנון" לבין "תכנית אב".

<יצחק שפריר: המילה "תכנית אב" מתאימה לרשות - - - מתאים לחוק התכנון.

<יצחק שפריר: יש חוסר - - - הרשות צריכה להתעסק בתכניות אב, לא בתכנית - - - דבר נוסף – הזכרת פעמיים את תקן - - - אין לו שום מעמד סטטוטורי, וטוב שיהיה לו מעמד כזה.

<יצחק שפריר: התקן כיום - - - את בעלי הזכויות על מקרקעין.

אלי כהן: תודה, אדוני.

אלי כהן: גברתי, בבקשה.

אלי כהן: שני דוברים אחרונים, ובזה נסיים.

<אורי אטינגר: אני ממרכז "הגר".

<אורי אטינגר: אני רוצה לחזור לדיון שנסב פה סביב נושא של עובדים סוציאליים קהילתיים; א', לחזק את החשיבות של שילוב עובדים סוציאליים קהילתיים בפעילות של בנייה - -

אלי כהן: שמענו את זה.

אלי כהן: אם יש לך משהו להוסיף תצייני סעיף.

<אורי אטינגר: אני רוצה להתייחס לסעיף 4(ב)(4) שמתייחס לכך שהרשות תפעל לגיבוש הסכמות בין היתר באמצעות מנהלות עירוניות.

<אורי אטינגר: אני רוצה להציע מודל שעובד טוב מאוד בארצות-הברית וחוסך בסופו של דבר גם זמן במסגרת גיבוש הסכמות וגם מייצר עבודה משמעותית עם תושבים.

<אורי אטינגר: זה המודל של CDC – Community development Corporation.

<אורי אטינגר: כבר היום יש כמה גופים כמו הקליניקה לדיור באוניברסיטת תל-אביב שעובדת - -

אלי כהן: הבנתי.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אם יש לך עוד הערה, תוסיפי.

<אורי אטינגר: אני מציעה להוסיף לסעיף הזה גם "אפשרות לעידוד גופים לארגון קהילתי ללא מטרות רווח".

<אורי אטינגר: זאת אומרת לא רק מנהלות עירוניות, אלא גם גופים שיודעים כבר לעשות את העבודה הזאת ולעודד יצירה של גופים כאלה.

חיים ילין: איזה בלגן יהיה.

חיים ילין: תאמיני לי, מגדל בבל.

אלי כהן: התייחסות אחרונה, גברתי.

<שרון קרני כהן: אני מעמותת "במקום".

<שרון קרני כהן: בסעיף 4(א)(3) – "נטילת סמכות מוועדה מקומית והעברה שלה לרשות להתחדשות עירונית" – לטעמנו, הרשות תהיה רחוקה מדי ממה שנעשה בשטח.

<שרון קרני כהן: אמנם יש מצב שהוועדה המקומית לא יכולה לעמוד באתגר, אז אנחנו מציעים שזה יהיה יותר דומה למה שכאן בחוק התכנון והבנייה, שאם הוועדה המקומית לא יכולה לעמוד בנטל אז לפחות מי שיבצע את התכנון יהיה הוועדה המחוזית שהיא לא קרובה לשטח כמו הוועדה המקומית, אבל היא בוודאי מכירה יותר מהרשות שבהגדרה היא רשות ברמה לאומית, ולכן היא רחוקה יותר, והיא גם זמינה יותר לתושבים.

<שרון קרני כהן: אנחנו רואים בעצמנו שאנשים מצליחים להגיע לוועדה המחוזית.

<שרון קרני כהן: לרשות הלאומית אני לא יודעת אם יצליחו להגיע.

<שרון קרני כהן: הערה נוספת – סעיף 4(א)(6א) – כדי להפוך אותו לנוסח עם אופי יותר אופרטיבי אז במקום המילה "קידום" שהיא מילה מאוד נזילה אנחנו מציעים לכתוב "לחייב הטמעה בתכניות ולקבוע מדיניות מנחה".

<שרון קרני כהן: זה, בעינינו, עדיין מינוחים מספיק כלליים כדי שיופיעו בחוק מסוג כזה, והם קצת יותר מחייבים מהמילה "קידום".

<שרון קרני כהן: לגבי שפה – הדברים נאמרו אז אני לא אחזור עליהם.

<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים להוסיף סעיף בסוף סעיף 4(א) גם סעיף קטן (13) שיוסיף תפקיד נוסף לרשות לקבוע הנחיות לבצע תזכיר חברתי.

<שרון קרני כהן: המטרה היא שהתזכיר יהיה לפני התכנון ולא תוך כדי, כי הרי כל התכנון אמור להישען על התוצאות האלה של התזכיר החברתי, ומהם גם אמור ללמוד היועץ החברתי שעליו מדובר בהמשך.

<שרון קרני כהן: לגבי סעיף 4(ב)(2) – "תוספת קרקע משלימה" – אנחנו, כמובן, מאוד בעד.

<שרון קרני כהן: אנחנו שוב מדגישים שבמקום הגדלת הרווחיות המטרה צריכה להיות שמירה על הרווחיות כדי להפחית את הציפוף כדי שהדיור יתאים לתושבים קיימים.

אלי כהן: התייחסות אחרונה, גברתי.

<שרון קרני כהן: התייחסות אחרונה – לגבי סעיף 4(ב)(8) – אנחנו מציעים שיהיה מאגר של יועצים חברתיים שיהיה במשרד הרווחה.

<שרון קרני כהן: אנחנו לא שחקנים פה, ואין לנו יד ורגל בשיקולים לגבי סמכויות בין משרדים וכדומה.

<שרון קרני כהן: זה נראה לנו טבעי שאנשי המקצוע לנושא הזה יישבו במשרד הרווחה.

<שרון קרני כהן: אני רוצה להזכיר שיש לנו מתחמים להתחדשות עירונית שאין בהם, למשל, דיירי דיור ציבורי מצד אחד, ומצד שני דיור בר השגה לא מיועד לאוכלוסיות רווחה בדרך כלל.

<שרון קרני כהן: אז יש אוכלוסיות רווחה שהן לא דיור ציבורי, והן לא דיור בר-השגה, ומישהו צריך לדעת להתמודד איתם.

אלי כהן: תודה.

<שרון קרני כהן: אני רוצה, ברשותך, אדוני, להביא לידיעת הוועדה שתוך כדי זה שאנחנו יושבים ודנים בחוק ב-6 ביוני התקבלה - -

אלי כהן: לא רלוונטי.

אלי כהן: סליחה.

<שרון קרני כהן: - - - תחזוקה - -

אלי כהן: סליחה, גברתי.

אלי כהן: לא רלוונטי.

אלי כהן: אנחנו מתייחסים אך ורק לסעיפים.

אלי כהן: אני אומר גם לכולם – חוץ מהערות של חברי הכנסת שאותם אנחנו צריכים לשמוע, יתר הגופים מוזמנים לשלוח הערות.

אלי כהן: מי ששלח הערות, כמובן, ההערות מופצות לכלל חברי הכנסת.

אלי כהן: חברי הכנסת מחליטים איזה הסתייגויות להעלות בעקבות אותן הערות.

אלי כהן: מנהלת הוועדה מפיצה את זה לכולם.

אלי כהן: אנחנו נמשיך בהקראה.

יעל כהן-פארן: סליחה, אני מעוניינת להוסיף הסתייגות.

אלי כהן: בבקשה.

יעל כהן-פארן: אני מתנצלת, פשוט הייתי בחוק אחר.

יעל כהן-פארן: רצתי ממקום למקום.

יעל כהן-פארן: סעיף 4(א)(3) – לאחר המילה "להתחדשותם" תימחק ו' החיבור, ובמקומה יבוא "כחלק מ".

יעל כהן-פארן: זה לצורך הבהרה שתכנון המתחמים הספציפיים צריך התייחסות למרחב העירוני הכולל.

יעל כהן-פארן: אני מבקשת להוסיף את סעיף 4(א)(6ב) – "קידום פתרונות ניקוז להפחתת נגר עילי עירוני להתייעלות אנרגטית וליצירת חשמל מאנרגיה מתחדשת לקידום תחבורה ציבורית לשימוש באופניים וכן להתמודדות עם שינויי האקלים באזורי התחדשות עירונית".

יעל כהן-פארן: אני אציין שהסעיף תואם את מדיניות הממשלה בנושא הפחתת פליטות גזי חממה והתמודדות עם שינויי האקלים, שימור משק המים, הפחתת זיהום נגר עירוני וכמובן, זה מתייחס גם לתיקון שהצעתי לסעיף מטרות החוק.

אלי כהן: זאת תהיה הרשות להתחדשות עירונית, לא הרשות לאיכות הסביבה.

יעל כהן-פארן: אבל התחדשות עירונית זה חלק מסביבה.

יעל כהן-פארן: זאת הסביבה העירונית.

יעל כהן-פארן: סעיף 4(א)(8) – אחרי המילים "של מיזמים להתחדשות עירונית" יבוא: "בשים לב לתכניות הממשלתיות להפחתת פליטות פחמן ולייעוד של דיור בהישג יד במיזמים להתחדשות עירונית".

יעל כהן-פארן: זאת תוספת למה שיוסי אמר.

יעל כהן-פארן: סעיף 4(א)(10) – אחרי המילה "ותיקים" יבוא: "ושטחי המסחר, הסדרי התחבורה בזמן הביצוע ואחריו, ההיערכות בתחום שירותי חינוך, בריאות ורווחה במתחם ומסביב לו, לוחות הזמנים ושלביו של המיזם, סדרי גודל של עלויות צפויות, הזכויות המוקנות לדיירים ולבעלי הדירות במתחם והסבר על אודות חוקים העומדים לצדם וכן גורמים שאליהם יוכלו לפנות לעזרה".

יעל כהן-פארן: זה בעצם להבהיר מה מהות המידע למעט היקפי הדירות, ולכן התוספת נחוצה.

יעל כהן-פארן: הוספת סעיף 4(א)(13) שבו ייכתב: "קביעת הנחיות לביצוע תזכיר חברתי טרם תכנון" – "התזכיר החברתי ייערך על-ידי יועץ חברתי שתממן הרשות, ויהיה חלק ממסמכיה המחייבים של התכנית.

יעל כהן-פארן: תזכיר זה יכלול: רקע חברתי, כלכלי ודמוגרפי על המרחב ושל האוכלוסייה, לרבות סוג החזקה בדירה, מצב כלכלי, פילוח גילאי וכיוצא באלה, יחס הדיירים לגבי ההתחדשות הרצויה, חלופות אפשריות לחידוש השכונה ומנגנונים למניעת דחיקה, צרכים בתחום הדיור, תחבורה ושירותים, והערכה בדבר התאמת היצע השירותים הקיים במתחם ובמתחמים משיקים לגידול הצפוי באוכלוסייה".

יעל כהן-פארן: אני מציעה להוסיף סעיף 4(א)(14) – "לקיים תהליך שיתוף ציבור או לפקח" – "הרשות המקומית או הוועדה המקומית מקיימת שיתוף ציבור באתר האינטרנט כאמור בפסקה 10 בסקרים ובאספות תושבים בהנחיית נציגי המשרדים: הגנת הסביבה, הרווחה, החינוך ותחבורה".

יעל כהן-פארן: אמנם חברתי חברת הכנסת תמר זנדברג הזכירה נושא של שיתוף הציבור, אבל אני חושבת שחשוב להדגיש את זה בסעיף נפרד.

יעל כהן-פארן: אני גם מציינת את ההגדרה הספציפית שניסחנו בסעיף 2 שנוגעת לשיתוף הציבור.

יעל כהן-פארן: סעיף 4(ב)(5א) – אחרי המילה "האמור" יבוא: "בהתאם לעקרונות הקבועים בתקן הישראלי 5281 לבנייה ירוקה, ובהתחשב בתכניות הממשלתיות להפחתת פליטות פחמן לשימור משק המים ולהתמודדות עם שינויי האקלים".

יעל כהן-פארן: אני רק אציין שההסתייגויות האלה שהוספתי מצטרפות להסתייגויות של חבר הכנסת יוסי יונה, וכולן של המחנה הציוני כולו.

יעל כהן-פארן: בנוסף לכך כל סיעת המחנה הציוני מצטרפת להסתייגויות של חברות הכנסת תמר זנדברג ואורלי לוי.

אלי כהן: אז יש דבר שאתם מאוחדים סביבו.

<גלעד קרן: רק להבהיר, אדוני:

<גלעד קרן: המחנה הציוני מצטרף לכל ההסתייגויות של מרצ ולכל ההסתייגויות של אורלי לוי.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו נעבור להקראה.

תמר זנדברג: אני גם רוצה בשם מרצ להצטרף להסתייגויות של המחנה הציוני.

אלי כהן: בסדר גמור.

אלי כהן: אנחנו נמשיך בהקראה.

אלי כהן: גלעד, בבקשה, פרק ג'.

<גלעד קרן: (הקראה): פרק ג׳: מנהל הרשות ותפקידיו ועובדי הרשות מנהל הרשות 5.

<גלעד קרן: (א).

<גלעד קרן: הממשלה, על פי המלצת השר ושר האוצר תמנה את ראש-מנהל הרשות; הודעה על מינוי ראש הרשות מנהל הרשות תפורסם ברשומות.

<גלעד קרן: אנחנו הגענו להסכמה עם נציגי הממשלה שאנחנו מורידים את המילים שמסומנות פה בצהוב: "בהתאם להוראות חוק שירות המדינה (מינויים)".

<גלעד קרן: לכן אני מקריא בלי החלק הזה.

<גלעד קרן: (ב).

<גלעד קרן: מנהל הרשות יהיה עובד המדינה.

<גלעד קרן: (ג).

<גלעד קרן: מנהל הרשות ממונה על ביצוע תפקידי הרשות לפי חוק זה, והוא כפוף במישרין לשר, בהתאם להוראות חוק זה; (ד).

<גלעד קרן: הממשלה תקבע את תקופת כהונתו של מנהל הרשות.

<גלעד קרן: בסעיף (ד) אנחנו מציעים לקבוע בחוק את תקופת הכהונה.

<גלעד קרן: הגענו להסכמה עם נציגי הממשלה שתקופת הכהונה תהיה של חמש שנים, אפשרות להאריך בחמש שנים נוספות.

<עינת גנון: לא.

<עינת גנון: דיברנו על תוספת של חמש פלוס אחת, פלוס אחת.

יעל כהן-פארן: חמש פלוס שבע או חמש פלוס שתיים?

יעל כהן-פארן: זה לא ברור.

אלי כהן: הנוסח שמוצע כאן הוא חמש פלוס חמש.

אלי כהן: התייחסות משרד הבינוי – חמש פלוס אחת, פלוס אחת.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת?

תמר זנדברג: חמש פלוס חמש, פלוס אחת, פלוס אחת או רק חמש פלוס אחת, פלוס אחת?

אלי כהן: הנוסח שמוצג בפניכם זה חמש פלוס חמש.

אלי כהן: משרד הבינוי אומר – חמש פלוס אחת פלוס אחת.

תמר זנדברג: סך הכול שבע?

יוסי יונה: כן.

יוסי יונה: זה מצוין בהקראה?

תמר זנדברג: זה לא כתוב.

תמר זנדברג: נוסיף את זה עכשיו בסעיף (ד).

<גלעד קרן: יש פה שינויים.

<גלעד קרן: נפגשנו עם נציגי הממשלה ביום חמישי האחרון והגענו לכל מיני הסכמות.

<גלעד קרן: כך גם לגבי סעיף קטן (ה).

<גלעד קרן: מכיוון שבדברי ההסבר של הצעת החוק, כפי שהוגשו על-ידי הממשלה פורטו מאוד תנאי הכשירות שנדרשים ממנהל הרשות אנחנו הצענו להעביר את תנאי הכשירות האלה לחקיקה.

<גלעד קרן: בעקבות דין ודברים עם הממשלה אנחנו מסכימים להוריד את זה ולכתוב סעיף כשירות מצומצם יותר.

<גלעד קרן: אני מציע שנציגי הממשלה יקריאו אותו.

<גלעד קרן: עינת, בבקשה.

<עינת גנון: אין לי פה הנוסח המדויק.

<עינת גנון: אבל זה משהו כמו: "בעל תואר אקדמי וניסיון ניהולי הולם".

אלי כהן: אני מבקש להקריא נוסח מדויק.

אלי כהן: אנחנו לא מקריאים נוסח בערך.

אלי כהן: לא יכולה להיות התייחסות למשהו ערטילאי.

<גלעד קרן: (הקראה): עובדי הרשות 6. (א) עובדי הרשות יהיו עובדי המדינה, ויחולו עליהם הוראות חוק שירות המדינה (מינויים).

<גלעד קרן: (ב) עובדי הרשות יפעלו לפי הוראות מנהל הרשות ויהיו נתונים לפיקוחו.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: התייחסות רק מטעם חברי הכנסת, בבקשה.

יוסי יונה: האם קיימת מחלוקת בין הממשלה לבין משרד הבינוי והשיכון לגבי מי שממנה?

יוסי יונה: או זה נגמר הסיפור הזה?

אלי כהן: טרם נגמר.

<עינת גנון: על זה אין מחלוקת.

יוסי יונה: הממשלה ממליצה – אוקיי.

אלי כהן: הערות של חברי הכנסת לסעיפים כאן.

אלי כהן: עינת, יש לכם הנוסח המדויק?

<עינת גנון: מיד.

יעל כהן-פארן: בסעיף (5)(א) – "בהתאם להוראות חוק שירות המדינה (מינויים) – ירד?

<גלעד קרן: כן.

<גלעד קרן: זה מיותר.

יעל כהן-פארן: למה?

יעל כהן-פארן: כי זה ברור?

יעל כהן-פארן: לא צריך להדגיש את זה?

<גלעד קרן: כן.

יעל כהן-פארן: או אנחנו מבטלים אותו?

יעל כהן-פארן: למה הורידו את השורה הזאת?

אלי כהן: זאת הייתה בקשה של הממשלה.

תמר זנדברג: למה?

<גלעד קרן: בכל מקרה זה צריך להיות בהתאם לחוק.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת בהתאם לחוק?

תמר זנדברג: חוק שירות המדינה (מינויים) – אם נשארות רק המילים: "הממשלה, על-פי המלצת השר ושר האוצר" אז מה זה אומר?

תמר זנדברג: זה לא צריך לעבור את חוק שירות המדינה (מינויים)?

אלי כהן: השאלה ברורה.

אלי כהן: כרמית, בבקשה.

<כרמית יוליס: אני אגיד מה העמדה שלנו במשרד המשפטים.

<כרמית יוליס: אנחנו בדקנו את הנושא הזה, וקדמו לו הרבה הידיינויות.

<כרמית יוליס: ההבנה שלנו היא שבכל מקרה יחול על זה חוק שירות המדינה (מינויים), בין אם זה ייכתב ובין אם לאו.

<כרמית יוליס: לכן לא התנגדו לכך שזה יימחק כי ממילא זה מה שיקרה.

<כרמית יוליס: בתוך העולם של חוק שירות המדינה (מינויים) יש כמה אפיקים.

<כרמית יוליס: דרך המלך היא מלכתחילה באמצעות מכרז אבל אפשר גם להגיע לוועדת שירות ולבקש למנות אדם לתפקיד בדרך שהיא לא דרך מכרז.

<כרמית יוליס: זה באמצעות ועדת שירות, וזה יכול להפנות להליך של ועדת איתור.

<כרמית יוליס: כל הדבר הזה מתנהל בחסותו של חוק שירות המדינה (מינויים) גם אם זה לא ייכתב באופן מפורש.

<כרמית יוליס: זאת העמדה המשפטית שלנו.

<כרמית יוליס: אני גם רוצה להוסיף שממה שאנחנו הצלחנו לברר אנחנו דווקא מעדיפים שלא לקבוע את קציבת הכהונה בחוק.

<כרמית יוליס: דווקא לאור מה שאמרתי יש תפקידים מקבילים שבהם קציבת הכהונה לא נעשתה בחוק, אלא זה כפוף לאותן החלטות ממשלה שמפנות לוועדת השירות ולוועדת מינויים בהתאמה.

<כרמית יוליס: ככל שכאן נבקש לקבוע בחוק ניתן יהיה ללמוד מזה הסדר שלילי.

<כרמית יוליס: אנחנו היינו מעדיפים להותיר הכול להיקבע בהחלטות הממשלה שממילא יתייחסו לתפקיד הספציפי.

<כרמית יוליס: נכון לעכשיו זאת עמדתנו.

אלי כהן: תודה, כרמית.

תמר זנדברג: הוועדה מבקשת להחזיר את הוראות חוק שירות המדינה (מינויים).

תמר זנדברג: לא ברור לי למה הורידו את זה.

אלי כהן: - - -

תמר זנדברג: זאת הערתי, אבל עוד לפני שזאת הערתי אני רוצה לשמוע התייחסות מהיועץ המשפטי של הוועדה.

תמר זנדברג: שמענו כאן התייחסות שבעיני היא מדאיגה.

תמר זנדברג: אני אסביר למה: מדבריה של היועצת המשפטית של משרד המשפטים הבנו שזאת לא הייתה יוזמה שלהם, אלא הייתה פנייה אליהם, ככל הנראה, מאחד המשרדים האחרים, ומשרד המשפטים רק נדרש לשאלה.

תמר זנדברג: כלומר הייתה כאן מוטיבציה.

<כרמית יוליס: כמו כל החוק - -

תמר זנדברג: אבל זה נושא - -

אלי כהן: התייחסות קצרה, חברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: ברור לנו.

אלי כהן: לא צריך להיות גאון מי יזם.

אלי כהן: הכול ברור.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת "ברור"?

תמר זנדברג: אנחנו בעידן של שקיפות.

תמר זנדברג: מי יזם?

אלי כהן: אני מתאר לעצמי שהדבר הזה יזום על-ידי משרד הבינוי והשיכון.

תמר זנדברג: אז ברוח הזאת אנחנו צריכים לשפוט את זה.

תמר זנדברג: הנושא איזה הוראות חוק יחול על המינויים הוא לא נושא מקצועי מתחום התכנון או הבינוי; הוא נושא משפטי מתחום שלטון החוק, מתחום המינויים.

תמר זנדברג: זה שמשרד הבינוי יוזם שינוי כזה כבר צריך להדליק אצלנו נורה אדומה שמא יש מועמד שאולי לא עובר את הוועדה הזאת, לא עומד עד הסוף בדרישות החוק; שמא רוצים להקל על עצמם - -

אלי כהן: פשוט חבל - - - אמרו במשרד המשפטים בצורה ברורה שגם אם זה נאמר וגם אם זה לא נאמר זה כפוף.

תמר זנדברג: לא, לא.

תמר זנדברג: רק שנייה.

תמר זנדברג: הקשבתי לדבריה של נציגת משרד המשפטים ודאגתי רק גברה בניגוד למה שאתה אומר.

תמר זנדברג: כי חברת הכנסת יעל כהן פארן שאלה, האם זה goes without saying, ולכן הוראות החוק הן רק מיותרות ואולי אפילו מזיקות או יש מטרה להשמטה?

תמר זנדברג: מדבריה של נציגת משרד המשפטים אני הבנתי שיש מטרה להשמטה.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: כי אם החוק הזה מפנה לחוק שירות המדינה (מינויים), דרך המלך של החוק עוברת במכרז.

תמר זנדברג: לאחר מכן אפשר לא ללכת בדרך של מכרז בדרך אחרת שתיארה היועצת המשפטית.

אלי כהן: זה לא מה שהיא אמרה, אבל בסדר.

אלי כהן: תסיימי.

תמר זנדברג: אני אמנם משפטנית, אבל לא עורכת דין ולא יועצת משפטית אז ייתכן שההבנה שלי לקויה.

תמר זנדברג: אני בדבריה שמעתי שלחוק הזה יש דרכים.

תמר זנדברג: יש דרך המלך, ויש גם דרכים אחרות.

תמר זנדברג: לכן אם אנחנו מפנים סימן שאנחנו צועדים בדרך המלך, אלא אם יש נסיבות ללכת בדרכים אחרות.

תמר זנדברג: ואם אנחנו לא מפנים זה נותר באוויר.

תמר זנדברג: אז אני מבקשת שהייעוץ המשפטי שלנו, של הוועדה שיסביר.

אלי כהן: תודה, חברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: כרמית, התייחסות קצרה, ברשותך.

<כרמית יוליס: אני רק רוצה להוסיף.

<כרמית יוליס: ממה שאנחנו מבינים – ואני מצטערת שאני אומרת "אנחנו מבינים", זה פשוט לא תחום העיסוק המרכזי שלי, אבל אחרי בדיקה רבה שנעשתה בהקשר הזה – יש אמות מידה שבהן תפקידים מסוימים, המינוי שלהם יכול להיעשות לא באמצעות מכרז, הגם שהוא עדיין בחסותו של חוק שירות המדינה (מינויים).

<כרמית יוליס: אז אני מציעה לייעוץ המשפטי של הוועדה לבדוק האם בכל תפקיד מהסוג הזה ממילא החקיקה כותבת שזה בהתאם לחוק שירות המדינה (מינויים), כי להבנתי, זה דבר שלא דואגים לציין אותו בחקיקה אף על פי שהוא חל.

<כרמית יוליס: דבר שני, ככל הנראה, התפקיד החדש מהסוג הזה של מנהל הרשות לא יהיה מחויב דווקא בהליך של מכרז.

<כרמית יוליס: גם את זה צריך לומר פה, וזה בהתאם לאמות מידה שנכתבו אגב החוק הזה, אלא ככה מקובל להתייחס לתפקידים מהסוג הזה.

<כרמית יוליס: אז רק כדי שלא יובן לא נכון – ראשית, אני מבינה שלא נוהגים לכתוב את זה בחקיקה; שנית, ממילא יחולו הוראות חוק שירות המדינה (מינויים) אף על פי שהתפקיד הזה לא בהכרח ילך - - -

אלי כהן: תודה רבה, כרמית.

אלי כהן: הבהרתך ברורה.

תמר זנדברג: אני גם רוצה התייחסות של היועץ המשפטי של הוועדה לגבי השאלה מה ההבדל מבחינת המחוקקים אם זה נרשם או לא נרשם, ומה ההבדל בין שני המסלולים האלה שכלולים בחוק?

<גלעד קרן: כמו שכרמית אמרה גם לדעתנו, אם זה לא רשום זה חל.

<גלעד קרן: ברוב המקומות כפי שבדקנו אין הפניה מפורשת לחוק.

<גלעד קרן: לפעמים אם כן כותבים זה יכול להתפרש כאילו חוקים אחרים שבהם לא כתבנו חל משהו אחר.

<גלעד קרן: זה יכול ליצור הסדר שלילי, ולכן אנחנו מציעים לא לכתוב את ההפניה לחוק שירות המדינה (מינויים).

<גלעד קרן: אני מסכים עם מה שכרמית אמרה.

אלי כהן: תודה.

יעל כהן-פארן: אני לא הבנתי עד הסוף את היועץ המשפטי.

<גלעד קרן: אם פה זה נכתב ובמקום אחר לא נכתב זה יכול להעלות את השאלה, מה חל בחוקים האחרים.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג תחשוב, ואם היא תרצה נכתוב את זה כהסתייגות.

תמר זנדברג: אני מבקשת לרשום הסתייגות על זה.

יעל כהן-פארן: גם אני מבקשת שהמשפט הזה לא יורד.

יעל כהן-פארן: לדעתי, יש פה ניסיון להעביר דברים בצורה שאולי לא תהיה לגמרי כשרה או להכשיר משהו.

יעל כהן-פארן: לדעתי, זה לא צריך לרדת.

יעל כהן-פארן: בנוסף עניין חמש השנים פלוס אחת פלוס אחת או חמש שנים פלוס חמש – הייתי מצמצמת את זה לארבע פלוס אחת פלוס אחת.

אלי כהן: את יכולה להעביר את ההערה.

אלי כהן: נתייחס אליה.

יעל כהן-פארן: בסדר גמור.

יעל כהן-פארן: זה תפקיד מאוד בכיר.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים שהוא יימסר בצורה נאמנה לאדם מתאים שיכול לנהל את זה.

יעל כהן-פארן: תודה.

אלי כהן: עינת, בבקשה, תקריאי.

<עינת גנון: הנוסח המבוקש המוסכם לסעיף (ה): "מנהל הרשות יהיה בעל תואר אקדמי וניסיון ניהולי הולם".

אלי כהן: תודה.

יעל כהן-פארן: זהו?

חיים ילין: לדעתי, לפי זה, גם הבן שלי מתקבל.

<עינת גנון: יכול להיות שהוא מאוד מוכשר.

חיים ילין: הוא מאוד מוכשר, אבל אמורפי לחלוטין.

חיים ילין: הוא בגן ילדים.

יעל כהן-פארן: - - - המשפט ש"לא הורשע בעבירה" לא מוכנים להסמיך?

יעל כהן-פארן: אני לא מבינה את זה.

יעל כהן-פארן: יש פה מה שמסומן בירוק.

יעל כהן-פארן: צמצמו "בעל תואר אקדמי במוסד להשכלה גבוהה בתחום הקשור", צמצמו את עניין "הניסיון של חמש שנים לפחות" ואפילו לא "הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן" – זה גם הורדתם?

תמר זנדברג: עכשיו אתם חייבים לגלות לנו את מי אתם רוצים.

תמר זנדברג: מי זה הבן אדם הכל כך מוכשר שיש לו "ניסיון ניהולי הולם"?

תמר זנדברג: הורשע בעבירה, אין לו חמש שנים ניסיון, ואין לו השכלה בתחום הקשור לפעילות הרשות.

חיים ילין: אני חייב להודות שבדרך כלל אני בן אדם מאוד מאמין.

חיים ילין: בדברים האלה אני מאוד תמים, ולפעמים אני לא יודע איך אני מגיע למצבים האלה.

חיים ילין: אבל כשרוצים למחוק את המינויים, ואחרי זה המינוי יכול להיות כל כך אמורפי אז לדעתי, הבן אדם כבר מסומן.

חיים ילין: אני לא יודע מה אנחנו מחוקקים.

חיים ילין: זאת התחושה שלי.

<עינת גנון: אדוני, אלה היו הערות של נציבות שירות המדינה, לא שלנו.

<עינת גנון: אני מוחה על הרמיזות.

תמר זנדברג: זה כבר עבר מרמיזות לאמירות מפורשות.

אלי כהן: תמר.

חיים ילין: מי שמכיר אותי יודע שאין לי שום דבר נגד הפקידות.

חיים ילין: להפך – אתם מבצעים מדיניות של שרים.

חיים ילין: אם הביקורת נמצאת היא רק כלפי השרים, לא כלפיכם.

חיים ילין: אל תיקחי את זה באופן אישי.

חיים ילין: אני רק שומע ומקשיב.

חיים ילין: לכן אני בטוח שכבר סימנו את הבן אדם, רק שאת ואני לא יודעים.

חיים ילין: אלה העובדות.

חיים ילין: זאת התחושה שלי.

אלי כהן: חברים - -

חיים ילין: לכן אני מבקש להוסיף לדבר הזה.

חיים ילין: כי כל מי שמנהל או יושב-ראש ועדה מקומית וכל מי שמתעסק בתכנון יודע שאם אין לו ניסיון בתכנון הוא לא יכול להתקבל.

חיים ילין: אנחנו הולכים עכשיו לאחת הוועדות הכי מסובכות.

חיים ילין: זה לא שבאים, לוקחים קרקע ומתחילים עכשיו בפיתוח.

חיים ילין: זה תשתיות ישנות, זה שדרוג תשתיות, זה בדיוק כמו לשפץ את הבית מההתחלה ועד הסוף – להפיל ולהקים.

חיים ילין: פי אלף יותר מסובך גם בעלויות.

חיים ילין: לא יכול להיות שיגיע בן אדם שאין לו לפחות חמש שנים עבודה בתכנון, המינימום האפשרי בדיוק כמו שנדרש בכל ועדה מקומית שמנהלת בנייה של בית ולתת היתר.

יוסי יונה: אני רוצה לומר הערה במשפט.

יוסי יונה: היה מאוד מעניין לשמוע מהם הנימוקים להסרת כל הסעיפים האלה.

<כרמית יוליס: אפשר להסביר שוב?

אלי כהן: חברים, אנחנו מסיימים ב-14:00, ויש כאן עוד כמה אנשים שביקשו זכות דיבור.

אלי כהן: אני ארצה לתת להם להתבטא.

אלי כהן: כרמית, התייחסות קצרה.

<כרמית יוליס: נראה לי שכל הגלגולים עד מה שאתם רואים בסוף, מן הסתם לא ידועים לכם, אז ננסה להסביר.

<כרמית יוליס: קדמו לזה הרבה ורסיות.

<כרמית יוליס: בשורה התחתונה בדיונים הקודמים גם הגיע לפה נציג של שירות המדינה.

<כרמית יוליס: מכיוון שלא הגענו לנושאים שלו אני לא רואה אותו היום בשולחן.

<כרמית יוליס: אבל הוא היה פה רק כדי להסביר את זה.

<כרמית יוליס: ובאמת, הנוסח של תנאי הכשירות זאת בקשה של הנציבות.

<כרמית יוליס: אבל זה בא בדיוק ממקום הפוך לעומת החששות שלכם.

<כרמית יוליס: זה בא ממקום שממילא התפקיד הזה ייקבע בהחלטות ממשלה, למשל על קציבת כהונה וקדנציות, ולכן ביקשנו גם לא להתייחס לקציבת הכהונה.

תמר זנדברג: אין בעיה.

תמר זנדברג: עכשיו אנחנו רגועים.

יוסי יונה: כן, ממש, עכשיו אנחנו רגועים.

תמר זנדברג: אז הממשלה תחליט.

תמר זנדברג: אוקיי, אין בעיה.

תמר זנדברג: הכנסת מסירה ידיה מהנושא.

<כרמית יוליס: חבל שאני מסבירה אם זה כל כך מצחיק.

<קריאה: יכול להיות שהם חוששים שהם לא יהיו בממשלה.

<כרמית יוליס: תעשו מה שאתם רוצים.

<כרמית יוליס: זה לא - -

תמר זנדברג: גם אתה, אגב, לא בממשלה.

תמר זנדברג: גם קואליציה וגם אופוזיציה – אנחנו מייצגים את הכנסת.

אלי כהן: כן.

<כרמית יוליס: - - -

תמר זנדברג: כן, מה לעשות.

תמר זנדברג: התפקיד של הכנסת לפקח על הממשלה.

אלי כהן: כרמית, הכול ברור.

יוסי יונה: כי את מניחה שהממשלה פועלת לחלוטין בתום לב.

תמר זנדברג: מה הסיבות?

<כרמית יוליס: חברת הכנסת זנדברג, יש עמדה רוחבית ביחס לתפקידים מהסוג הזה.

תמר זנדברג: שמה?

תמר זנדברג: שלא יהיו תנאי כשירות?

<כרמית יוליס: - - -

אלי כהן: תודה רבה.

<כרמית יוליס: - - - שזה לא ייקבע בחקיקה.

אלי כהן: עינת, נשמעה כאן התייחסות מחברי הכנסת.

אלי כהן: מכיוון שיש כוונה בכל מקרה לעבוד לפי חוק שירות מילואים, ואלה יהיו ההוראות, למעשה, אז תשקלו להוסיף את זה.

אלי כהן: נשמע את התייחסות

אלי כהן: כם לזה בפעם הבאה; ואם לא נתייחס להסתייגויות חברי הכנסת.

אלי כהן: אנחנו נסיים בשעה 14:00.

אלי כהן: אנחנו לא נמשיך היום בהקראות.

אלי כהן: אנחנו ניתן לכמה אנשים שהגיעו להתייחס.

אלי כהן: התייחסות שלוש דקות כדי שנספיק לשמוע לפחות שלושה אנשים.

אלי כהן: גברתי, בבקשה.

<פרידה קאופמן: אני מודה לך, היושב-ראש חבר הכנסת אלי כהן.

<פרידה קאופמן: אני מודה לך גם, אריאלה, שהזמנתם אותי.

<פרידה קאופמן: אני גרה ברעננה, וכבר שנה רביעית אני מחוץ לבית בגלל תמ"א 38.

<פרידה קאופמן: מה אני אמורה לעשות?

<פרידה קאופמן: אין לי עזרה לא מהעירייה, לא מעורך דין ששילמתי לו המון כסף ולא מאף אחד.

<פרידה קאופמן: אני לבד.

<פרידה קאופמן: אני לא נשואה, אין לי ילדים, אין לי אף אחד.

<פרידה קאופמן: אני שוכרת דירה.

<פרידה קאופמן: אני חיה ומשלמת שכירות, ואין לי בית.

<פרידה קאופמן: הבית שלי ריק.

<פרידה קאופמן: מה אני אמורה לעשות?

אלי כהן: לא נתנו לך פתרון חלופי?

<פרידה קאופמן: אף אחד לא נתן לי שום פתרון.

<פרידה קאופמן: לא רציתי אותם וגם התחננתי לעירייה, והעירייה עשתה דווקא והלכה איתם.

<פרידה קאופמן: מזה פחדתי.

<פרידה קאופמן: אני לא יודעת מה לעשות.

<פרידה קאופמן: הבית שלי עומד ריק.

<פרידה קאופמן: הוא לא מוכן לגמור לי את העבודה, וגם לא שם דברים שאמור היה לשים.

<פרידה קאופמן: שום דבר לא בסדר שם.

<פרידה קאופמן: מה אני אמורה לעשות?

<פרידה קאופמן: ממי לבקש עזרה?

אלי כהן: עינת, יש לנו פתרון לאנשים?

<עינת גנון: אני לא מכירה את פרטי המקרה.

<עינת גנון: אני אדבר עם הגברת לאחר הדיון, ואני אשמע אם יש משהו שאפשר לסדר.

אלי כהן: תודה רבה, עינת.

<פרידה קאופמן: אני מודה לכם.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: תהיי בריאה, גברתי.

אלי כהן: נאוה קינר, בבקשה.

<נאוה קינר: בעמוד 5 בסעיף 4(ב)(4) – "לפעול לגיבוש הסכמות בעלי דירות לביצוע מיזמים להתחדשות עירונית".

<נאוה קינר: לדעתי, הסעיף הזה מזמין לחץ.

<נאוה קינר: לבניין שלנו הגיע מהנדס שהיה מאוד להוט לבצע את העסקה כי היא הכניסה הרבה כסף ליזם.

<נאוה קינר: הלחץ היה כזה שהוא שאל את הדיירים אם הם מוכנים לעזוב את הבית, ובכלל לעזוב את השכונה.

<נאוה קינר: אנחנו מפריעים לו.

<נאוה קינר: אז קחו בחשבון את סעיף 4(ב)(4).

<נאוה קינר: זה מפעיל לחץ לא הוגן, ואנחנו מקווים לא להגיע למצב של הגברת שדיברה לפני.

אלי כהן: תודה, גברת קינר.

אלי כהן: הילה, בבקשה.

<הילה שואף קולביץ: תודה.

אלי כהן: רגע, את דיברת.

<הילה שואף קולביץ: כן.

<הילה שואף קולביץ: אבל לגבי סעיף ספציפי.

אלי כהן: לא, סליחה.

אלי כהן: אם יש לך עוד הערות תוכלי לשלוח את זה.

<הילה שואף קולביץ: אבל אני ביקשתי רשות דיבור מראש.

אלי כהן: אין עוד רשות דיבור נוספת.

<הילה שואף קולביץ: לארגונים אחרים הייתה אפשרות.

אלי כהן: ככלל, חובה יש רק לחברי כנסת.

אלי כהן: לגבי ארגונים אם יש הערות אפשר לשלוח, וזה יופץ לכל חברי הכנסת.

<עטרת הורוביץ: אפשר להתייחס לסעיפים הקודמים?

אלי כהן: כן.

אלי כהן: מי את?

<עטרת הורוביץ: אני מרבנים למען זכויות האדם.

אלי כהן: בבקשה.

<עטרת הורוביץ: קודם כול בשם התושבים שהגעתם אליהם לסיור בחיפה, אני מודה לכם שוב.

<עטרת הורוביץ: אנחנו כאמור עובדים איתם, וכל ההסתייגויות שאני אומרת מובאות גם בשמם.

<עטרת הורוביץ: כבר דיברו על הסעיפים האלה אבל בכל זאת אחדד רק דברים שלא נאמרו.

<עטרת הורוביץ: למשל, בסעיף 4(ב)(2) בנוגע להקצאת קרקע משלימה – כמו שחבר הכנסת חיים ילין אמר, לא רק לשם כדאיות כלכלית, אלא בנוסף לעניינים תכנוניים חשוב לדבר על פתרונות לקשישים ולנכים.

<עטרת הורוביץ: למשל פתרונות של בינוי-פינוי-בינוי ולהשתמש בקרקע גם לצרכים כאלה שהם צרכים חברתיים.

<עטרת הורוביץ: לכן אנחנו ממליצים להוסיף אחרי המילים "הכדאיות הכלכלית" את המילים: "או לשם מתן מענים חברתיים".

<עטרת הורוביץ: בסעיף 4(ב)(4) – "לעמוד בקשר עם הדיירים ולהעניק ייעוץ לדיירים" – אנחנו מציעים להוסיף: "יצירת מענים לצורכי הדיינים".

<עטרת הורוביץ: כלומר זה שהדיירים יכולים לקבל ייעוץ זה לא מספיק.

<עטרת הורוביץ: הם צריכים גם אפשרות לספק פתרונות לדיירים.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: הישיבה נעולה.