ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 238, 2016-05-31 11:00

איתן כבל: בוקר טוב לכם.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, היועצות המשפטיות, המשנה ליועץ המשפטי לכנסת, הרשמת הפרלמנטרית, הדובר, אדוני המנכ"ל, שלום לך, חברות וחברים, אני שמח לפגוש בכם.

איתן כבל: אנחנו חוזרים ל"ברית המועצות", איחוד הרגולטורים.

איתן כבל: חברות וחברים, כפי ששמתם לב, הדיון הוא עד שעה 15:30.

איתן כבל: בשעה 12:30 נצא להפסקה לארוחת צהרים.

איתן כבל: לוח הזמנים הארוך, אדוני המנכ"ל, הוא קודם כול כדי להראות את הרצינות שלנו והרצון שלנו לסיים את התהליך, אבל לפני כן אני רוצה, ברשותכם, לומר כמה דברים לפרוטוקול.

איתן כבל: כפי ששוחחתי אתך, אדוני המנכ"ל, ואמרתי את זה גם כאן, אני מאוד-מאוד מחייב את ההליך הזה, גם אם אני יודע שוועדת פילבר מסיבות כאלה או אחרות לא תצליח לסיים ולהטמיע את כל הדברים פה, כי זה מסוג הדברים שצריך שייעשו ללא שום קשר.

איתן כבל: כבר שנים רבות אנחנו מדברים על הדבר הזה.

איתן כבל: זו נקודה ראשונה.

איתן כבל: נקודה שנייה, אני רוצה להבהיר את אשר אמרתי בנושא העובדים.

איתן כבל: אנחנו לא נסיים את התהליך הזה אם לא תנוח דעתי בצורה ברורה שנושא העובדים הוסדר.

איתן כבל: אני מודה לאדוני על המכתב, שאמנם הייתי צריך פרשנות לצדו ולכן הייתה לנו שיחת הבהרה.

איתן כבל: אני אומר את זה גם לאנשי משרד האוצר וגם לנציגי העובדים, דורון קרני.

איתן כבל: אין הכוונה שאנחנו עושים איחוד כדי שיהיה גוף גדול יותר מאשר היה קודם.

איתן כבל: גם את זה אני אומר לפרוטוקול.

איתן כבל: זו איננה הכוונה.

איתן כבל: הכוונה היא בפירוש, כפי שגם כתב המנכ"ל, שכל פעולה תיעשה בתיאום ובשיתוף עם נציגי העובדים ואני אלווה את התהליך הזה גם כן באופן אישי.

איתן כבל: גם התחייבתי, הייתה לי שיחה בנושאים האלה עם יושב-ראש ההסתדרות ולכן אני רואה לנכון לקדם את התהליך בקרוב.

איתן כבל: ודבר אחרון לפני שאנחנו חוזרים לדיון, קראתי הבוקר את הדברים שכתבה ד"ר תהילה אלטשולר.

איתן כבל: היא התייחסה לכל העניינים שהם קודם כול פועל יוצא של דוח מבקר המדינה.

איתן כבל: זה לא מסמך חדש אלא היא רק שלחה מייל התייחסות לקראת הדיון.

איתן כבל: אני עוקב באדיקות, כאשר אני רואה מייל של ד"ר תהילה אלטשולר אני עוצר.

איתן כבל: עצרתי בצד, פתחתי אותו וקראתי את דבריה.

איתן כבל: אני רוצה, ברשותך, לומר כמה דברים לגבי מה נכון.

איתן כבל: למדתי בשנותיי שזה לא עניין של מה נכון כי לכל דבר יש מועד תחילה ומועד תפוגה.

איתן כבל: דהיינו, פעם ועדות מסדרות היו הלהיט, עד שפג תוקפן ונהיה פריימריז, ופתאום נראה שיש מי שטוען שפג תוקפם של הפריימריז, שזה כבר לא דמוקרטי וחוזרים עכשיו לשיטות הישנות – אמנם כבר לא מעשנים כל-כך בחדרים האלה בשל סיבות כאלה או אחרות אבל אני מניח שיש סושי וכל מיני דברים בתקרובת שעל השולחן.

איתן כבל: הכוונה והרצון שלי, ותיכף גם נדבר מה יותר נכון, האם אנשים מבחוץ – דוח מבקר המדינה "נותן בראש" בצורה ברורה על התנהלות גופים חיצוניים שגודלו כמעט במבחנות עד שהובאו כדי שתינתן להם הזכות להיות חברים בכל אחד מן הגופים האלה, והדוח ברור מאוד ואפילו קטלני במידה רבה, בלי שנשת

איתן כבל: מש במכבסה של מילים – ואז יש כאילו רצון לומר שאלה יהיו עובדי המדינה, ואת זה אמר לי בחצי אוזן גם אתמול ידידי.

מיקי רוזנטל: אתה יכול להגיד את השם המפורש.

איתן כבל: אני לא מסתכן...

איתן כבל: בשורה התחתונה אני רוצה להזכיר שהייתה תקופה שעובדי המדינה היו – אני לא רוצה להגיד מוקצים, חס וחלילה, כי זו לא ההגדרה, אבל בפירוש התייחסנו אליהם כאלו הם מטעם וייחסו להם את כל אותם חוליים שקרו בגופים מגופים שונים, מרשות השידור ועד גופים ממשלתיים כאלה ואחרים.

איתן כבל: אפילו בחוק שהעברנו לא מזמן, חוק תאגיד השידור הציבורי, ישבנו כאן והשתדלנו לעסוק כמעט מחוט ועד שרוך נעל ולעשות את התהליך הכי נקי, אבל פתאום קלטנו שיש אנשים ששלחנו אותם למאדים – אי אפשר לדבר איתם, אי אפשר להתעסק איתם, אי אפשר להגיד כלום, אי אפשר להשפיע כמעט על שום דבר.

איתן כבל: כל דבר נביא לחקיקה ראשית?

איתן כבל: בשורה התחתונה, אני מנסה לומר לכל החברים המכובדים כאן שאני מתנגד לשלמות.

איתן כבל: אני למשל לא יצאתי שלם... היה אפשר חתיכה נוספת.

איתן כבל: ..

איתן כבל: אני אומר את זה בצחוק, אין לי שום בעיה עם זה.

איתן כבל: אבל אני רוצה לומר לכם ברצינות כרגע שאנחנו נשתדל שהמעטפת המגנה תהיה יותר חזקה, עד שהיא תיחלש.

איתן כבל: לפעמים אומרים: לא, זו איננה השיטה.

איתן כבל: אני זוכר את הפרוטוקולים מתקופות אחרות שאז אמרו ששיטה אחרת היא לא השיטה.

איתן כבל: לכן במקום שבו בני אדם מתנהלים – כמובן זה תלוי מי בשלטון, תלוי מי השר, תלוי באלף ואחד דברים – אין כאן איזה דבר שאתה יכול להגיד עליו שהוא השלם.

איתן כבל: באמת אני אומר את זה כמי שמלווה את הנושאים האלה מתחילתם כמעט, את כל התהליכים החדשים.

איתן כבל: לכן אני מבקש קודם כול שהשיח יהיה שיח לא של "מה שאני מביא הוא הכי טוב, הוא יפתור את כל הבעיות", אלא למצוא נוסחים, מצד אחד מאוזנים, מצד שני שיודעים לתת "שלייקעס" כאלה ואחרים, עד כמה שאפשר.

איתן כבל: הבנתם את הכיוון שלי, אני מקווה, את הדרך שעליה אני רוצה ללכת, ואנחנו נמשיך.

איתן כבל: גברתי היועצת המשפטית, האם חשוב לך לומר משהו לפני שנתחיל?

<אתי בנדלר: ממש לא.

איתן כבל: מצוין.

איתן כבל: האם יש כאן מישהו שחשוב לו לומר דבר מה לפני שיוצאים לדרך?

<דנה נויפלד: מתחילים מסעיף 6סו, אבל אני מבקשת קודם כול לומר משהו באופן לא קונבנציונלי.

<דנה נויפלד: עו"ד ליאת גלזר ממשרד התקשורת שנמצאת פה, זה היום האחרון שלה בעבודה.

<דנה נויפלד: היא הולכת להיות יועצת משפטית של המשרד לעניינים אסטרטגיים.

<דנה נויפלד: לא אומרים שבחו של אדם בפניו אבל היא עבדה על ההצעה הזאת במשך שנים והיום ביומה האחרון בעבודה היא מגיעה כדי לראות את העבודה כמעט מושלמת.

<דנה נויפלד: היא מגיעה כבר שנים רבות לוועדה, היא פנים מוכרות כאן.

איתן כבל: קודם כול, אני אומר לך תודה.

איתן כבל: נפגשנו יותר מפעם אחת במסדרונות ובאולם הוועדה.

איתן כבל: אני מאחל לך באמת, בשמי ובוודאי בשם אלה שמכירים אותך, את כל הטוב שיש.

איתן כבל: בהצלחה, מעומק הלב, את ראויה לכך.

איתן כבל: לפני שמתחילים, יש לנו ד"ש עם שיר...

איתן כבל: להילה שמיר יש היום יום הולדת.

איתן כבל: מזל טוב, מזל טוב, מזל טוב.

<הילה שמיר: תודה.

איתן כבל: בפעם הבאה מי שמלשין חייב להביא עוגה...

<דנה נויפלד: עו"ד ברית ימשיך בהקראה.

<רועי ברית: אני קורא את סעיף 6סו.

<אתי בנדלר: אתם לא רוצים לחזור לסעיפים שדילגנו עליהם כדי לסיים אותם?

<אתי בנדלר: לפני שעוברים הלאה, בסעיף 6סד(א) מדובר על המועצה: "הצעת השר לעניין מינוי חברי המועצה, למעט יושב-ראש המועצה ונציגי הממשלה" תהיה לפי המלצות הוועדה לאיתור מועמדים.

<אתי בנדלר: אדוני אישר את הסעיף הקטן הזה, בכפוף לאי-אישור בשלב זה של המילים "למעט יושב-ראש המועצה", משום שכאן יש קביעה כביכול מפורשת שהוועדה לא תמליץ על יושב-ראש ואמרת שנדון בזה בהמשך.

איתן כבל: אני זוכר את כל הדברים האלה.

איתן כבל: אני מציע שאנחנו נתקדם.

איתן כבל: אני רוצה לראות את התבנית של הצעת החוק באופן כללי ואז אחזור לדברים.

איתן כבל: יש לי כבר כיוון בראש.

איתן כבל: אני גם רוצה לדבר אתך לפני שאני מעלה את הדברים האלה.

איתן כבל: בסדר?

<אתי בנדלר: כן.

<אתי בנדלר: יש עוד נושא, סעיף 6סה(2) דן בסייגים למינוי חבר המועצה, וכאן לא אישרת את הפסקה הזאת בשל הנושא של פעילות פוליטית.

איתן כבל: סיפור המפלגה של לפיד, לאו דווקא האיש.

<אתי בנדלר: מפלגות שאין להן פריימריז.

<קריאה: היום זה רוב הכנסת.

איתן כבל: נכון, דיברנו על זה.

<אתי בנדלר: יש עמדה של משרד המשפטים.

<אתי בנדלר: הייתי מציעה שתאמרי את העמדה והוועדה תחליט.

איתן כבל: תגידי לפני שאני מחליט אם להמתין ולחשוב על זה.

<אלידור בליטנר: אם אני זוכרת נכון, בדיון הקודם חברי הכנסת העלו שני חששות הקשורים לסעיף הזה.

<אלידור בליטנר: האחד, שההגדרה לא מספיק ברורה.

איתן כבל: היא ברורה.

איתן כבל: את מי היא כוללת?

איתן כבל: כפי שאמר גם מנכ"ל משרד התקשורת, יותר ממחצית הכנסת והגורמים הנלווים ליד לא נכללים בהגדרה הזאת.

<אלידור בליטנר: אני לא בטוחה שהם לא נכללים בהגדרה הזאת.

<אלידור בליטנר: אציין שאנחנו מעדיפים לנקוט כאן בנוסח "עילת הפעילות הפוליטית שקבועה בחוק השידור הציבורי".

<אלידור בליטנר: חוק השידור הציבורי נחקק בשלב מאוחר יותר מהצעת החוק הממשלתית.

<אלידור בליטנר: עבדנו שם הרבה על הנוסח.

<אלידור בליטנר: אקרא את הנוסח בחוק השידור הציבורי כשמדובר בחבר מועצה: "לא ימונה לחבר מועצה ולא יכהן בה מי שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר משרי הממשלה, מי שעוסק בפעילות פוליטית או בפעילות מפלגתית" – אני קוראת מסעיף 10 בחוק התאגיד – "או מי שעסק בפעילות פוליטית או מפלגתית בחמש השנים שקדמו למועד המועמדות; לעניין זה לא יראו השתתפות בהפגנה או בכינוס בעל אופי פוליטי או הבעת עמדה פומבית בעניינים פוליטיים כשלעצמן כפעילות פוליטית".

מיקי רוזנטל: מה זה פעילות פוליטית?

מיקי רוזנטל: השאלה עלתה אז והיא עולה עכשיו שוב.

מיקי רוזנטל: אם אני מסייע למישהו להיבחר לכנסת, מסייע לו בעצות טובות, האם אני בפעילות פוליטית או לא בפעילות פוליטית?

מיקי רוזנטל: זו רק הדגמה.

מיקי רוזנטל: יש עשרות שאלות כאלה שלא קובעות קו חד, ואז יתחילו ויכוחים מטורפים.

מיקי רוזנטל: צריך לקבוע פה כללים יותר ברורים ובהירים, לדעתי.

<אלידור בליטנר: מה שחבר הכנסת מציין כאן הוא נכון.

<אלידור בליטנר: יש עשרות או מאות מקרים.

<אלידור בליטנר: החיים מזמנים לנו כל-כך הרבה סיטואציות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: וחבר מפלגה לשעבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כמה זמן הוא צריך להיות מרוחק מפוליטיקה?

מיקי רוזנטל: בהצעת החוק הזאת זה 3 שנים.

מיקי רוזנטל: בהצעת החוק השנייה זה 5 שנים.

<דנה נויפלד: יש לזה סיבה.

<אלידור בליטנר: הנוסח בחוק השידור הציבורי מגלם הגדרה רחבה דיה כדי שאחר-כך נוכל ליצוק תוכן.

<אלידור בליטנר: זה עולם שנבנה החלטה אחרי החלטה.

<אלידור בליטנר: אנחנו לא יכולים לתת כאן מבחנים חוקיים.

<אלידור בליטנר: אם ניתן את המבחנים החוקיים אנחנו בוודאות נחמיץ כל מיני סיטואציות, כי יש עשרות, אם לא מאות, סוגים של סיטואציות שנכון שייכנסו ולא בטוח שהמבחנים יקדמו אותם.

<אלידור בליטנר: לכן אנחנו חושבים שהנוסח בחוק השידור הציבורי מאפשר את הרגישות הזאת.

<אלידור בליטנר: וגם מפרספקטיבה של אחידות בחקיקה אנחנו חושבים שנכון שיהיה כאן נוסח סטנדרטי בעניין הזה.

מיקי רוזנטל: אני לא משוכנע שזה נכון.

<דנה נויפלד: כבר נתקלנו ביישום של הסעיף הזה כשהגענו למועצת תאגיד השידור הציבורי, השאלות כבר נבחנו.

<דנה נויפלד: אני יכולה להגיד מהניסיון שלנו, החיים מפתיעים ומלאי גוונים והמונחים פה מספיק רחבים כדי "לתפוס" את הדוגמאות.

<דנה נויפלד: אם מישהו עבד בשביל מפלגה או עבד בשביל פוליטיקאי על מנת שהוא ייבחר, ולא משנה באיזה אופן- - -

מיקי רוזנטל: בלי שהיה חבר מפלגה.

<דנה נויפלד: והוא לא עשה את זה פעם אחת באופן חולף ומקרי.

<דנה נויפלד: אם זה היה במשך כמה חודשים לקראת בחירות, בזה הוא עסק, אז קשה לומר שהוא לא עסק בפעילות פוליטית.

<דנה נויפלד: כל ניסיון להגדיר את זה רק יפגע ולא יכלול את המקרים.

<דנה נויפלד: יש לי עוד הצעה.

<דנה נויפלד: בעקבות דברים שנאמרו אני רוצה להגיד את זה שוב לפרוטוקול.

<דנה נויפלד: הבדיקה הזאת צריכה להיעשות, הגם שזה נבדק בסוף גם על-ידי ועדת גילאור – אני מדברת על חברי המועצה, הם נבדקים על-ידי הוועדה לבדיקת מינויים.

<דנה נויפלד: כך גם עשינו במקרה של מועצת תאגיד השידור הציבורי, שהמועמד שמגיש את הבקשה כבר התייחס לזה בעת הגשת המועמדות כדי שכבר בשלב הזה אפשר יהיה לבדוק, כי הסוגיות האלה מורכבות ואנחנו בודקים אותן עובדתית מקרה למקרה.

<דנה נויפלד: כדאי לבדוק אותן כבר מייד מלכתחילה ולא בסוף התהליך.

<אתי בנדלר: זה לא מחייב שינוי נוסח.

<דנה נויפלד: אמרתי את זה לפרוטוקול.

איתן כבל: לא אצביע על זה עכשיו.

איתן כבל: אני מבין.

איתן כבל: מצד שני, אני לא רוצה שדרך הרצון שלנו לטפל בכל אלה נעמיס עוד יותר.

איתן כבל: בסוף רק אנשים שיצנחו מתוך מטוס בגובה הנכון יוכלו לראות את עצמם מצליחים להיכנס אל תוך כל התהליך הזה.

מיקי רוזנטל: נכון, אנחנו גם לא רוצים רק רובוטים.

איתן כבל: בפרספקטיבה אני קורא את הסעיף של רשות השידור ואני נע קצת באי-נוחות כי איפה יש אנשים כאלה?

איתן כבל: אנחנו לא רוצים לייצר מצב שמי שעוסק בסוג של פעילות פוליטית, לא במובן שהוא פוליטיקאי, זה הופך להיות כאילו עניין לגנאי.

מיקי רוזנטל: יכול להיות שההצעה היא – אני שולף אותה והיא לא "סגורה" – שזה לא פוסל פעילות פוליטית אבל צריך שיהיו תכונות ייחודיות מיוחדות שמאפשרות את זה, כפי שעושים בחוקים אחרים.

מיקי רוזנטל: זה דבר שמאזן.

<אתי בנדלר: הנוסח שנכלל בסופו של דבר בסעיף 10 לחוק השידור הציבורי דנו עליו במשך מספר ישיבות אחרי הרבה מאוד התלבטויות בכל ההיבטים האלה.

<אתי בנדלר: הייתי ממליצה לאמץ אותו נוסח.

<זיו מאור: אני מן "האגודה לזכות הציבור לדעת".

<זיו מאור: היעדר האבחנה בין פעילות פוליטית מן הסוג שיוצרת זהות בין המועמד לחברות בגוף לבין מועמד לתפקיד פוליטי בכנסת או ברשות מקומית או ברשימה לבין אדם שמבקש לקדם מטרה ציבורית, מטרה פוליטית, היעדר האבחנה הזאת יוצר מורכבוּת.

<זיו מאור: יכול להיות אדם שיציג את מועמדותו לגוף הזה מתוך מטרה לקדם סדר יום פוליטי.

<זיו מאור: זה נכון הן לגבי מועצת תאגיד השידור הציבורי והן לגבי המועצה שמדברים עליה כרגע.

<זיו מאור: אדם שאומר: אני רוצה להיות חבר במועצה הזאת כדי לקדם סדר יום מסוים שהמועצה תדון בו יכול להיחשב כמי שנגוע במעורבות פוליטית.

<זיו מאור: צריך לייצר אבחנה שתאפשר לאדם כזה להיות מועמד.

איתן כבל: אני מודה לאדוני.

איתן כבל: אני מבקש להמשיך בהקראה.

איתן כבל: אלה שתי נקודות חשובות ואנחנו נשוב אליהן.

איתן כבל: טוב שהעלית אותן רק כדי שזה יהיה לי עכשיו בתוך הראש, להתחיל "לגלגל" את זה.

איתן כבל: אנחנו מתחילים בהקראה.

איתן כבל: בבקשה.

<רועי ברית: אקרא מהנוסח שפורסם באתר הוועדה, בעמוד 12.

איתן כבל: תעצור כאן, אני רוצה להתמקד בסעיף קטן (א).

איתן כבל: איך עשינו את זה בתאגיד, גברתי היועצת?

<אתי בנדלר: ועדת האיתור ממליצה על כל החברים.

<אתי בנדלר: מי ממנה את חברי הוועדה?

<שלמה פילבר: השר המליץ על שופט.

<אתי בנדלר: הוועדה ממונה בדרך זאת: השר, בהתייעצות עם נשיא בית-המשפט העליון, ממנה את יושב-ראש הוועדה, ויושב-ראש הוועדה לאיתור ממנה את שני חברי המועצה הנוספים.

איתן כבל: איך אנחנו עושים את זה?

<דנה נויפלד: ההסדרים שונים.

איתן כבל: למה?

<דנה נויפלד: אסביר.

<דנה נויפלד: חוק השידור הציבורי – אתה שם אותו לרגע באקווריום – הוא הסדר מיוחד שנולד ובא לעולם בגלל הנסיבות המיוחדות של השידור הציבורי וגם בעקבות לקחי רשות השידור.

<דנה נויפלד: ההסדר שקבוע כאן דומה יותר להסדרים שקיימים בשירות המדינה באופן כללי.

<דנה נויפלד: ועדות איתור שמוקמות בשירות המדינה מוקמות באופן של פיזור המינוי, במובן שכל גורם ממנה גורם אחר.

<דנה נויפלד: המודל שנבחר פה הוא המודל ששגור יותר לעניין ועדות איתור בשירות הציבורי.

<שלמה פילבר: יש עוד הבדל אחד שצריך לקחת אותו בחשבון, שבין השידור הציבורי לבין השידור המסחרי יש עוד קומת ביניים.

<שלמה פילבר: שם יושב-ראש תאגיד השידור הוא שבוחר את מנהל מחלקת החדשות.

<שלמה פילבר: רצו שהוא יהיה עצמאי לחלוטין.

<שלמה פילבר: פה מדובר בעצם על מועצה שמפקחת על רגולטורים.

<שלמה פילבר: בעצם יש חברות, לצורך העניין חברת החדשות של ערוץ 2 וחברת החדשות של ערוץ 10, הם גופים עצמאיים שבנויים מבעלי המניות, שעד היום המדינה ממנה בהם כ-4 נציגי ציבור, עכשיו אנחנו מציעים בוועדה שאני עומד בראשה אפילו לבטל את זה ולהפוך את זה, במקום נציגים שהמדינה ממנה יהיו דח"צים, כמו בחברות ציבוריות.

<שלמה פילבר: כלומר, יש קומת ביניים שבעצם עומדת כחיץ בין הרגולטור, שבעצם קובע כללים רגולטוריים מסחריים-עסקיים, איזונים של השוק, כל מיני דברים מן הסוג הזה, לבין מעורבות בתוכן.

איתן כבל: יש הערות?

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני מן המכון הישראלי לדמוקרטיה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני מסכימה לגמרי למה שנאמר פה ואני חושבת שזאת הנקודה שצריך לקחת בחשבון כשבאים למסגר את כל הדיון הזה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: המועצה שאנחנו מקימים עכשיו שונה בתכלית ממועצת תאגיד השידור הציבורי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: תאגיד השידור הציבורי יושב מחוץ לממשלה והוא גוף מבצע.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אלה שני שינויים גדולים מאוד ביחס למועצה עכשיו, שכבר השתכנענו שצריכה להיות בתוך הממשלה והיא גוף מפקח.

<תהילה שוורץ אלטשולר: לכן הניסיונות כל הזמן לייצר את הדמיון הזה פשוט לא רלוונטיים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: צריך להקים עכשיו משהו בדומה לרשות הגז, משהו בדומה לרשות החשמל.

<תהילה שוורץ אלטשולר: לא צריך להקים כאן מועצה כמו מועצת התאגיד.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הנגזרת של הדבר הזה, עושים פה עכשיו דיון גדול על מועצה ציבורית.

<תהילה שוורץ אלטשולר: התפיסה שלי לגבי הסיפור של המועצה שונה מן התאגיד מפני שמועצה בתאגיד צריכה לפקח על המנכ"ל ולייצר חיץ.

<תהילה שוורץ אלטשולר: פה אתה לא צריך את זה.

איתן כבל: קראתי את מה שכתבת.

איתן כבל: לכן מה אני בעצם מנסה לומר לך?

איתן כבל: לא באתי לחלוק.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אולי משרד התקשורת רוצה להצדיק למה צריך את המודל ההיברידי הזה, או האנדרוגיני הזה.

איתן כבל: גם אם אני הולך אתך, אנחנו צריכים לראות איך מייצרים את הדברים.

איתן כבל: אין כאן שום דבר מוחלט.

איתן כבל: יכול להיות שגם התאגיד יתנהל כך.

איתן כבל: אני יכול לומר לך אותו דבר: אני לא רוצה שיהיו לחצים, נותנים רישיונות, לא נותנים רישיונות.

איתן כבל: אני לא יודע מה יהיה.

איתן כבל: כל שאני מנסה לייצר, כשכותבים את החוק ומנסים לבנות מודלים, הוא לנסות ולראות בעינינו הכי רחוק שאנחנו מסוגלים לראות, לראות מה המודל הכי נכון, ככל שניתן באותו זמן, כדי לממש את הדברים האלה.

איתן כבל: יש הערות נוספות?

מיקי רוזנטל: בעיקרון חשוב הרי איזה מנגנון נקים.

מיקי רוזנטל: אין מנגנון בלתי חדיר.

מיקי רוזנטל: הרעיון הוא להפריד בין הפוליטיקאים ובין התקשורת ככל האפשר.

מיקי רוזנטל: בסופו של דבר לא משנה אם ימונה שופט או לא שופט וכולי.

מיקי רוזנטל: אני כן חולק על דעתה של ד"ר אלטשולר, במובן הזה שתקשורת זה לא גז, זה לא אותו דבר.

מיקי רוזנטל: זה בנפשו של חופש הביטוי.

מיקי רוזנטל: כל החלטות המועצה יש להן השפעה דרמטית מאוד על קיום הדברים שכולנו פה מסביב לשולחן רוצים להגן עליהם, ממתן רישיונות, דרך הקמת חברות חדשות, עשרות דברים שיש להם זיקה.

איתן כבל: אפילו קנסות.

מיקי רוזנטל: כמה פרסום אתה מאפשר, כשאתה מאפשר מודל כלכלה למי אתה מאפשר אותו, וכולי.

מיקי רוזנטל: לכן אני לא בטוח שסוגיית המינוי של ועדת האיתור היא הנושא הדרמטי אבל אני חושב שבמקומות אחרים שתיכף נגיע אליהם כן צריך.

איתן כבל: אגיד לך מה הבעיה שלי עם ועדת האיתור.

איתן כבל: זה ההתחלה של הדומינו, זה הכלי הראשון בדומינו.

איתן כבל: כלומר, מנקודת המבט שלי הוא חשוב יותר ממה שיהיה אחריו.

איתן כבל: ברגע שקבעת את הלבנה הראשונה בדומינו, עיצבת אותה נכון, הנחת העבודה היא – אני לא יודע להגיד, שום דבר הוא לא מוחלט – שההתגלגלות תהיה אחר-כך בהתאם.

איתן כבל: אתה לא רוצה לבנות את המסד הזה מתחילתו בצורה שיכולה לייצר מצב שרוב האנשים פה אין להם עניין שכך יהיה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה בדיוק מה שמבקר המדינה סתר.

<תהילה שוורץ אלטשולר: המינויים במועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, זה דרך מינוי טובה והמינויים היו טובים לאורך השנים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני לא יכולה להגיד היום כמי שמתבוננת על זה מהצד שחלילה יושבים שם אנשים פחות מדי מוכשרים או מושחתים, זה לא הסיפור.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הסיפור הוא שהגוף הזה כגוף ארגוני לא מתפקד, הוא לא מבצע את התפקיד של הפיקוח והבקרה על הדרג המקצועי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה מה שמבקר המדינה אמר.

<הילה שמיר: זה לא מה שמבקר המדינה אמר.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הוא לא אמר שדרך המינוי מושחתת.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הוא אמר שאין פיקוח מספיק טוב, הוא אמר שאין מספיק נוכחות, שלא מתכוננים לישיבות.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אנחנו מספרים עכשיו לעצמנו סיפור, כמה חשוב שהאנשים האלה יקבלו החלטות ורישיונות וכך וכך, כשבפועל הדבר הזה לא קורה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: לכן אני שואלת אתכם האם זה מוצדק.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אין פה עניין דמוקרטי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני מצטרפת לכל מה שנאמר פה לגבי הערובות לעצמאות.

<תהילה שוורץ אלטשולר: פשוט באתי לשים פה מראה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: לפני שבוע מבקר המדינה כתב שהגוף לא מפקח, שהמועצה נכשלת בתפקידה כמפקחת למרות תהליך מינוי סביר לגמרי.

<הילה שמיר: בואו נדייק.

<הילה שמיר: זה לא נושא הדיון, אבל זה לא מה שמבקר המדינה כתב.

<הילה שמיר: אם קוראים רק את מה שכתוב בעיתונים ולא את הדוח כפי שאנחנו קראנו אותו יכולים אולי להגיע למסקנה הזאת, אבל אוי לנו אם נסתמך רק על העיתונים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אדוני יוכיח שבמכתב שכתבתי ציטטתי אחד לאחד בתוך קוביות את דברי מבקר המדינה עצמו.

<תהילה שוורץ אלטשולר: קראתי אותם מאל"ף ועד ת"ו.

<תהילה שוורץ אלטשולר: לא קראתי בעיתונות.

איתן כבל: בואו נפסיק את המשיכות בשיער.

איתן כבל: בואו נחזור לדיון.

איתן כבל: קראתי את הדברים.

איתן כבל: אני חושב גם כן שאם נסתובב עם דלי סיידים זה לא יעשה את זה טוב יותר ממה שכתוב.

איתן כבל: נגיד כך, כשמקימים גוף חיצוני שאמור לעשות את כל אותן פעולות שאנחנו מצפים, כשאומרים: מי הם עובדי המדינה הללו?

איתן כבל: זה הם והם והם.

איתן כבל: אני זוכר את עמודי התלייה שהיו מציבים לעובדי מדינה פה בחוץ.

איתן כבל: ובאה המערכת, שהיא חיצונית כמעט לחלוטין – והדוח לא קל.

<הילה שמיר: אדוני יושב-ראש הוועדה, רק מילה אחת.

<הילה שמיר: אם כבר פתחת את זה.

איתן כבל: אני לא פותח את הדיון.

איתן כבל: זה לא הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

איתן כבל: תודה רבה.

איתן כבל: בואו נתקדם.

איתן כבל: האם למישהו יש הערות נוספות?

<דנה נויפלד: אנחנו מנסים בכל ההבניה של התהליך, כפי שנאמר כאן, בסוף זה עניין פרסונלי, האנשים שנבחרים, איכותם והיכולת שלהם והרצון שלהם לתפקד כחברי מועצה.

<דנה נויפלד: אבל צריך לזכור שאנחנו מנסים לבנות כאן בכל זאת מודל שגם מפזר את כוח המינוי וגם יש כאן פרוצדורה שקופה.

<דנה נויפלד: הרי ועדת האיתור עושה כמה דברים.

<דנה נויפלד: מעבר למבנה שלה, היא גם גורמת לכך שההליך שקוף יותר.

איתן כבל: דרך אגב, מי בוחר את יושב-ראש המועצה?

מיקי רוזנטל: השר.

מיקי רוזנטל: ועדת האיתור רק ממליצה.

יוסי יונה: השאלה אם היא ממליצה על היושב-ראש או על המועמדים האחרים.

מיקי רוזנטל: היא ממליצה על המועמדים.

איתן כבל: ועדת האיתור היא בת 3 חברים.

איתן כבל: אני רוצה שלפחות היושב-ראש שלה יהיה מינוי חיצוני.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שיהיה שופט.

איתן כבל: אני לא יודע אם שופט, עזוב שופטים.

איתן כבל: יש אנשים מצוינים לא פחות שאינם שופטים.

<דנה נויפלד: מה זה אומר "מינוי חיצוני"?

<שלמה פילבר: תעלה את רמת הניסיון, את הרף.

<שלמה פילבר: אני העליתי כבר, בהצעה המקורית נדרשו 5 שנות ניסיון והעליתי את זה ל-8 שנות ניסיון.

<שלמה פילבר: אם אתה לוקח בן אדם מחובר, תוסיף פה הגבלות בחוק לתנאים הנדרשים ליושב-ראש ועדת האיתור, אז תקבל מראש אדם בסטנדרט גבוה יותר.

<שלמה פילבר: הכנסנו פה באופן מסודר: "תפקיד ניהולי או כהונה ציבורית בכירה או תפקיד בכיר בשירות הציבורי", וקבענו 8 שנות ניסיון.

<שלמה פילבר: אם אתה רוצה תעשה את זה 15 שנות ניסיון בתפקידים מסוימים.

<שלמה פילבר: ככל שתעלה את הפירמידה גדל הסיכוי שתקבל אדם שהגיע גבוה יותר בשירות הציבורי ועשה עבודה נכונה יותר.

<מיכל רפאלי כדורי: למה הוועדה הזאת לא בוחרת את היושב-ראש?

<אתי בנדלר: הוועדה לא החליטה עדיין בעניין מינוי היושב-ראש.

<אתי בנדלר: בכל מקרה זה לא יאושר כרגע.

איתן כבל: אני עדיין עוסק בעניין מינוי ועדת האיתור.

מיקי רוזנטל: הסמכויות שנגזרות ממה שעושה ועדת האיתור, יש זיקה הדדית.

איתן כבל: בואו נתקדם.

עיסאווי פריג': משהו לא בנוגע לסעיף.

עיסאווי פריג': אם אנחנו כבר עוסקים בתקשורת ויש לנו מחויבות כנציגי ציבור על כל מה שקורה ברשות השידור, בתאגיד, אתמול ראיתי שהתאגיד יצא בשידורי ניסיון בפייסבוק.

עיסאווי פריג': אני רוצה להתעדכן כחבר כנסת, אדוני המנכ"ל.

עיסאווי פריג': נישאר עד הערב, זה לא נורא, ונתעדכן.

עיסאווי פריג': אני מבקש להתעדכן.

איתן כבל: רציתי שפילבר יהיה המנכ"ל שלי.

איתן כבל: הוא לא רצה.

איתן כבל: אז עכשיו תדבר.

עיסאווי פריג': כבוד היושב-ראש, אני מבקש כנציגי ציבור וכמי שדנו בחוק הזה ויש לנו מחויבות ליישומו, אתמול ראיתי את ההודעה שרשות השידור יצאה לשידורי ניסיון בפייסבוק.

עיסאווי פריג': רציתי להתעדכן איפה הדברים עומדים.

איתן כבל: אענה לאדוני.

איתן כבל: קיבלתי את המיילים ואת ההתייחסויות שגם אתה קיבלת.

איתן כבל: בסופו של דבר התאגיד, הרצון שלנו שהוא יתחיל לפעול ולעשות דברים כפי שצריך.

איתן כבל: אנחנו לא רוצים תאגיד שהוא רשות שידור.

איתן כבל: אם היינו רוצים שהתאגיד יהיה רשות השידור היינו משאירים את רשות השידור.

איתן כבל: הוא מתחיל לבצע פעולות, שלא אסורות בשום מקום על-ידי החוק, הוא מעלה את זה בפייסבוק, באינטרנט.

איתן כבל: להערכתי כל השיטה שמצפים, לפחות לפי הבנתי, אוי ואבוי אם רשות השידור תנסה עכשיו לבנות מודל שיתחרה בערוץ 2 ובערוץ 10, כנראה הסיכויים שזה יהיה כפי שאנחנו רוצים לא גדול.

איתן כבל: למרות זאת, אני בודק את הדברים האלה, זה מונח לפתחי מאתמול, בדיוק כפי שזה מונח לפתחך.

איתן כבל: אני לא חושב שיש עם זה איזו בעיה.

איתן כבל: זה נובע בעיקר מלחץ.

איתן כבל: אני מבין את זה, אני לא מלין על זה.

איתן כבל: עובדים שעדיין לא סיימו איתם את התהליכים נמצאים כל הזמן במצב של לחץ וכל דבר שנעשה שם מייד מגיע אלינו במייל.

איתן כבל: אני מתחייב לעשות בדיקה עוד היום ואודיע לאדוני.

איתן כבל: בבקשה, בואו נתקדם.

איתן כבל: מה זה "מעמד"?

איתן כבל: הוא אריסטוקרט?

<דנה נויפלד: דיברנו על זה בדיון הקודם.

<דנה נויפלד: אמרנו ש"מעמד" זה מוניטין, זה "סטנדינג" ציבורי.

<הילה שמיר: ברגע שיש לצדו גם ניסיון וגם השכלה זה משתלב יפה.

איתן כבל: עו"ד הילה שמיר, אני מכיר הרבה אנשים בעלי תארים, מבלי לרגע לפסול, וזה עדיין לא הופך אותם לבעלי מעמד.

<הילה שמיר: לכן יש את שלושת הפרמטרים.

איתן כבל: זו הכוונה.

איתן כבל: אני זוכר שקיימנו את הדיון הזה.

איתן כבל: הכוונה לבעל בעמיו או בעלה בעמיה.

יוסי יונה: לא תרצה להוריד את ההשכלה.

איתן כבל: שום דבר לא יורד.

איתן כבל: להיפך, רוצים לתת עוד מדרגה בתוך התהליך הזה.

איתן כבל: אני מקווה שיש אנשים כאלה.

איתן כבל: מישהו רוצה להתייחס?

עיסאווי פריג': מה החלטתם לגבי "בעל מעמד"?

איתן כבל: משאירים את המילה "מעמד".

עיסאווי פריג': אבל "מעמד" זה לא מפלט מתי שרוצים להפעיל מישהו?

איתן כבל: זה לא בִמקום, זה בנוסף.

<שלמה פילבר: זה לא שהם ימליצו על איזה עוזר מחקר.

יוסי יונה: אדרבה, אנחנו לא רוצים שרק ההשכלה תהיה הקריטריון.

<אתי בנדלר: אני מבקשת להבין את היחס בין סעיף קטן (א) ובין סעיף קטן (ב).

<אתי בנדלר: לפי סעיף קטן (ב) מדובר על שלושה נציגי ציבור, אחד מהם שיבחר השר, אחד מהם שיבחר מנכ"ל משרד התרבות והספורט.

<אתי בנדלר: במאמר מוסגר אומר: הוא צריך להמליץ על מישהו בעל מעמד, מומחיות וניסיון בתחום התרבות.

<אתי בנדלר: פה נכנס נושא החינוך.

<אתי בנדלר: לכאורה אם מדובר על חינוך מדוע מנכ"ל משרד התרבות ממליץ?

<אתי בנדלר: אבל זה שאלה נפרדת.

<אתי בנדלר: על כל פנים, יש לנו נציג שיבחר מנכ"ל משרד התרבות ונציג שתבחר המועצה להשכלה גבוהה.

<אתי בנדלר: אבל בהתאם לסעיף קטן (א) השר באישור הממשלה ימנה ועדה שתמליץ לשר על מינוי המועמדים.

<אתי בנדלר: אז מה קורה אם לכאורה מנכ"ל משרד התרבות והספורט או המועצה להשכלה גבוהה בוחרים נציג והשר או הממשלה לא מעוניינים בהם?

<אתי בנדלר: בסופו של דבר מי שממנה את הוועדה הזאת זה השר באישור הממשלה.

<הילה שמיר: שולחים אותו לבחור נציג אחר.

<אתי בנדלר: האם במקרה כזה תביאו מועמד שמתאים יותר לדעות שלנו?

<קריאה: שיבחרו דווקא את מי שרוצים.

מיקי רוזנטל: אבל ההמלצות של ועדת האיתור לא מחייבות.

<שלמה פילבר: ועדת איתור זה פרקטיקה שבג"ץ בדרך כלל כבר קבע, ויש לנו אפילו תקדים, שכאשר שר לא קיבל כפו עליו.

<שלמה פילבר: זה לא פשוט, זה לא נכון.

<אתי בנדלר: אנחנו מכירים את פסק-דין אשר.

<אתי בנדלר: פסקי-הדין שאני מכירה הם לגבי מועמדים שוועדת איתור המליצה עליהם והשר לא רוצה למנות אותם.

<אתי בנדלר: כאן זה מינוי לוועדת האיתור ואני לא בטוחה במאה אחוזים שאותן הלכות יחולו גם כאן.

<אתי בנדלר: וגם מלכתחילה אני לא יודעת אם לא יהיו דיבורים בטלפון, כפי שאנחנו יודעים שקורה: אני רוצה למנות את פלוני אלמוני, האם אתה מסכים?

<אתי בנדלר: כי אם לא אני מלכתחילה לא אמליץ כדי שלא תדחה את ההמלצה שלי.

יוסי יונה: אני רוצה הבהרה.

יוסי יונה: מדברים עכשיו על הפררוגטיבה של השר לא לאשר את חברי ועדת האיתור או את חברי המועצה?

<אתי בנדלר: את חברי ועדת האיתור.

איתן כבל: הסעיף מדבר על הקמת ועדת איתור בת 3 חברים.

<אתי בנדלר: למינוי נציגי ציבור.

<אתי בנדלר: לא למינוי חברי המועצה, שהם עובדי המדינה.

איתן כבל: אנחנו מדברים על נציגי הציבור.

יוסי יונה: על ההליך של בחירת ועדת האיתור.

איתן כבל: השלושה האלה הם אחד שהוא נציג ציבור ובעל ניסיון של שמונה שנים בתפקיד ניהולי, אחד שהוא נציג הסגל האקדמי ואחד שהוא בתחום התרבות או החינוך.

<אתי בנדלר: אני רוצה להשלים את השאלה שלי.

<אתי בנדלר: הזכירה לי עו"ד סומפולינסקי.

<אתי בנדלר: אני מבינה שהטעם לכך שיש שלושה גורמים שונים שכל אחד ממליץ על חבר בוועדת האיתור היא בעצם כדי לנטרל לחצים פוליטיים.

<אתי בנדלר: השאלה היא האם הנוסח הזה אכן יביא לתוצאה הזאת.

<אתי בנדלר: יכול להיות שכן, והשאלה האם יכול להיות גם שלא.

איתן כבל: הכיוון פה, אני רוצה לשים עוד "שלייקעס".

איתן כבל: עשיתי כבר את ההתקדמות הזאת.

איתן כבל: זה שלושה משרדים ואני יודע מה המלחמות המתקיימות בתוך המשרדים, כל אחד בא מן המקום שלו וכל אחד רוצה לשמור על חלקת האלוהים הקטנה שלו.

איתן כבל: דבר ראשון, אני רוצה לחשוב, אני אומר את זה בקול.

<רות דיין מדר: יש לי פתרון לזה.

איתן כבל: אשמח, אולי תעזרי לי גם בפתרון.

יוסי יונה: קודם נגדיר את הבעיה שצריך לפתור.

איתן כבל: אני מדבר עם עצמי כאילו אתם לא פה אבל חשוב לי גם לשמוע את דעתכם.

איתן כבל: מצד אחד, אנחנו כל הזמן מייצרים רף של ניסיון של 10 שנים ו-12 שנים, ודרך אגב אני לא בטוח שככל שהוא יהיה פרופסור עם שתי קרניים שעושה בורג בכל בוקר כשהוא מגיע למשרד שלו הוא יהיה טוב יותר.

<שלמה פילבר: כל מה שהוא צריך זה שכל ישר והגינות.

<שלמה פילבר: כל השאר זה שטויות.

איתן כבל: אני בסך הכול מנסה שיעמוד לפנינו תהליך שקוף, ישר, עם מינימום התערבות, לא בהכרח פוליטית, לא כל דבר הוא התערבות פוליטית.

איתן כבל: לפעמים ההתערבויות העסקיות במקרים הללו הן לאין שיעור יותר בעייתיות.

<שלמה פילבר: האינטרסים של הגופים המסחריים המפוקחים יכולים להיכנס פה פעמים רבות בלחץ הרבה יותר גדול מאשר האינטרס הפוליטי.

מיקי רוזנטל: אני חושש בעיקר מזה.

איתן כבל: הסיכויים שפוליטיקאים יצליחו להשפיע על הגופים המסחריים, בעיקר שעוד מעט יוצאים למשטר רישיונות, קטנים יותר.

איתן כבל: הפחד הגדול יותר שלי, שבגלל התחרות שאמורה להיות בתוק השוק הזה הלחצים הכלכליים הם המדרגה היותר בעייתית.

איתן כבל: אנחנו עוד חושבים במושגים של ערוץ 1.

איתן כבל: בעצם העולם האמיתי היום כבר מתנהל בעולמות תוכן ובעולמות מסחריים אחרים לגמרי, כך אני מרגיש.

איתן כבל: קיים סיכון שגורם-על כלכלי כלשהו יכול להשפיע, זה יכול להיות מתחקיר ועד אלף ואחת ורסיות שעלולות להימצא ומונחות לפתחנו.

יוסי יונה: עד תוכן שיווקי.

איתן כבל: בוודאי, במנעד הרחב.

איתן כבל: המנעד בתחום הכלכלי הוא לאין שיעור גדול יותר מהמנעד בתחום הפוליטי.

<שלמה פילבר: תזכרו גם שכל החלטה, בואו נאמר שלא פיקחנו על ההליך הזה כפי שצריך ונבחרו אנשים שהם אולי בעלי אינטרסים כאלה או אחרים.

<שלמה פילבר: בסוף כשמקבלים החלטה במועצה כזאת אין החלטה לגוף מסוים, זאת החלטה שוויונית.

<שלמה פילבר: היכולת לקדם איזה אינטרס פרטי של מאן דהוא שלא יחול על כל שוק, גם הוא מנטרל.

<שלמה פילבר: זה לא ערוץ אחד שאתה מחליט: עכשיו אני ממנה את פלוני והוא יגיד בחדשות X.

<שלמה פילבר: אתה קובע נורמה לשוק.

<שלמה פילבר: יש שלוש חברות חדשות, אולי יהיו שש חברות חדשות, יש 2-3 חברות טלוויזיה.

<שלמה פילבר: קבעת סטנדרט על תוכן שיווקי – זה לכולם.

<שלמה פילבר: כמעט כל החלטה שתקבל תיצור איזונים, והיא חייבת להיות עם איזונים.

<שלמה פילבר: אני רואה את זה גם בעולמות של הטלקום היום, וזה מה שיקרה במדיה, שבגלל שאתה מפקח על גופים מסחריים, שההשקעות הן שלהם, אתה חייב לעשות שימועים ציבוריים, אתה חייב לתת להם את זכות השימוע כי אתה בסוף מכניס יד לכיס שלהם כאשר אתה מחליט אם אתה עושה כך או עושה אחרת.

<שלמה פילבר: אז אתה כבר חושף את זה בכלל לתהליך שקוף וציבורי.

<שלמה פילבר: והן לא פראייריות, הן מחזיקות את משרדי עורכי-הדין הכי גדולים בישראל.

<שלמה פילבר: אם קיבלת החלטה רגולטורית לא נכונה הן ישר לוקחות אותך לבג"ץ.

<שלמה פילבר: כלומר, כמות ה"באפרים" והאיזונים שיש בפנים כל-כך רבה כך שמי שיבחר את ראש ועדת האיתור בתחילת הדרך פעם ב-4 שנים הוא לא זה שיציל את השוק הזה.

מיקי רוזנטל: אני לא רוצה להיכנס עם מר פילבר לוויכוח.

מיקי רוזנטל: נכון שיש איזונים רבים ורצוי שתהיה גם יותר שקיפות לגבי ההחלטות, אבל מכיוון שמדובר באינטרסים רבי עוצמה, כפי שאתה יודע, יכולות התמרון גם הן לעתים דרמטיות.

מיקי רוזנטל: אני יכול אפילו להדגים, וזה באמת לא מתייחס לגופו של שום גוף, המלצה או משהו שאני חושב שיהיה בעתיד או אני חושש ממנו.

מיקי רוזנטל: למשל ההחלטה לפתוח עוד חברת חדשות, שהיא בין היתר חלק מהמלצות הביניים של הוועדה, עלולה להשפיע באופן דרמטי על חברות אחרות.

מיקי רוזנטל: נכון שההחלטה רוחבית והיא מבורכת, אבל החלטה כזאת יכולה- - -

<שלמה פילבר: זה דיון שיהיה בחקיקה בעתיד.

מיקי רוזנטל: אתה אומר שזה מאוזן.

מיקי רוזנטל: נכון שזה מאוזן אבל זה יכול להשפיע על גוף מסוים מאוד, מבלי להיכנס לפרטים.

מיקי רוזנטל: נכון שיש איזונים אבל אתה גם מבין את החששות שלנו.

<שלמה פילבר: מסקנות הוועדה יהיו בעוד שבוע ואפשר יהיה לראות את האיזונים.

איתן כבל: גברתי היועצת המשפטית, האם יש לך איזו הצעה או רעיון שנוכל לקבל?

<רות דיין מדר: אני ממרכז השלטון המקומי.

<רות דיין מדר: כרגע הצעת החוק מבחינתנו חסרה.

<רות דיין מדר: אין נציג שלטון מקומי בהצעת החוק.

<רות דיין מדר: בחוק מועצת הכבלים היה נציג לשלטון המקומי ואנחנו מבקשים שגם בהצעת החוק הזאת יהיה.

איתן כבל: איך זה פותר לי את הבעיה?

<הילה שמיר: עוד לא מדובר על המועצה.

<הילה שמיר: מדובר על ועדת האיתור.

<רות דיין מדר: אני חושבת שבוועדת האיתור יהיה נכון שכאשר יהיה נציג במועצה יהיה גם נציג שלטון מקומי וזה ייתן את הנציג השלישי הנכון לצד הממשלה.

מיקי רוזנטל: איפה חבר הכנסת ברושי?

מיקי רוזנטל: נציג חקלאים לא צריך?

איתן כבל: הייתה ועדת איתור בפעם הקודמת?

איתן כבל: לא.

איתן כבל: כשנגיע לעניינים שצריך לשמור על האינטרסים של השלטון המקומי נדון בזה.

איתן כבל: כאן זה לא העניין.

איתן כבל: כאן זה משקפת 20 על 120.

איתן כבל: אין צורך להכניס את השלטון המקומי לכאן, שיתפסו אחר-כך מאחז קבוע שלא ישוחרר.

איתן כבל: זה בסדר, ניסיון יפה, אבל הוא לא צלח.

איתן כבל: אני לא מתכוון להכניס נציג של מרכז השלטון המקומי לוועדת האיתור.

איתן כבל: יש למישהו רעיון?

איתן כבל: גברתי, יש לך איזה רעיון?

איתן כבל: חשבתי שתעזרי לי.

<דנה נויפלד: לגבי הדברים שאתי בנדלר אמרה, המנגנון פה הוא של מינוי ועדת איתור.

<דנה נויפלד: אגב גם היום ועדות איתור מתמנות על-ידי שר או על-ידי ממשלה, זה קיים.

<דנה נויפלד: בסוף יש אחריות מיניסטריאלית לשר, וגם הממשלה ממנה פקידות בכירה או נושאי תפקיד בכירים, זה בסוף מגיע למינוי ממשלה.

<דנה נויפלד: אין פה שום דבר שונה ממקרים אחרים.

<דנה נויפלד: הנוסח הזה מקובל לעניין מינוי בכירים בשירות הממשלתי או בוועדות איתור.

<דנה נויפלד: זה תמיד מובל על-ידי שר או על-ידי הממשלה, לפעמים גם שניהם.

<דנה נויפלד: אין יוצא דופן במקרה הזה.

<שלמה פילבר: אם אתם מחפשים עוד איזון אחד בהצעת החוק אני יכול להגיד שהנשיא ריבלין בתפקידו כשר התקשורת, והשר גלעד ארדן בתפקידו כשר התקשורת, ושר האוצר כחלון בתפקידו כשר התקשורת, כולם הגישו את הצעת החוק הזאת בנוסחה הנוכחי.

<אתי בנדלר: זה ממש לא רלוונטי.

מיקי רוזנטל: אנחנו מפחדים לא משר התקשורת הנוכחי.

מיקי רוזנטל: אנחנו מפחדים מן הבא.

<שלמה פילבר: באופן כללי יש פה מערכת איזונים סבירה.

איתן כבל: הנימוק הזה יימחק מן הפרוטוקול, הוא לא מוסיף שום דבר.

איתן כבל: יש כאן הערות?

איתן כבל: בגדול, זה נראה לי.

איתן כבל: אני רוצה לחשוב איך אני נותן כאן עוד כמה איזונים בתוך התהליך הזה.

איתן כבל: בגדול, הכיוון נראה לי.

<דנה נויפלד: לא נצביע על שום סעיף?

איתן כבל: לא.

איתן כבל: נחזור לזה.

איתן כבל: הבנו.

איתן כבל: זה אחת הלבנים המרכזיות בתוך התהליך הזה.

איתן כבל: לא לחינם אמרתי שזו הלבנה הראשונה, היסוד של החוק.

איתן כבל: אני לא רוצה לעשות פעולה נמהרת וצריך להקדיש לזה עוד מחשבה נוספת.

איתן כבל: הכיוון נראה לי אבל צריך למצוא את הנוסח.

<דנה נויפלד: זה סעיף דומה למה שדיברנו קודם.

<דנה נויפלד: פה מדובר על חבר הוועדה לאיתור מועמדים.

עיסאווי פריג': אתה זוכר את הבעיה שדיברנו עליה.

איתן כבל: העלינו את זה היום לפני שהגעת והוחלט לא להצביע על זה.

איתן כבל: אני רק רוצה לשאול האם לא כדאי לעשות "העתק-הדבק" בנוסח.

איתן כבל: מה שיוחלט שם, נעשה "העתק-הדבק" פה.

איתן כבל: חבר הכנסת עיסאווי פריג', קיימנו דיון על הסעיף הזה בעניין המפלגות.

איתן כבל: יש איזה נוסח שכבר פחות או יותר מתגבש.

איתן כבל: אנחנו נחזור אליו ואז ברגע שנאשר אותו שם הוא יאושר גם כאן.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: גברתי, מבחינתך אפשר להצביע?

<אתי בנדלר: כן.

<אתי בנדלר: הוועדה מצביעה על סעיף קטן (ג), פסקאות (2)-(5).

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 4

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: אושר.

איתן כבל: זה סעיף לקחים מן התאגיד הציבורי.

<שלמה פילבר: חצי שנה לקח לנו הדבר הזה.

<שלמה פילבר: היה אדם שנבחר על "טיקט" גנרי ואחרי שגמרו לבחור אותו הוא החליט לפרוש, היה אחר שנפסל, ואז צריך להתחיל את כל התהליך מחדש.

<שלמה פילבר: זה מקובל גם בחברות אחרות, עושים חליף, מספר שתיים כזה.

<דנה נויפלד: כמו כשיר שני אבל בצללים.

מיקי רוזנטל: שחקן ספסל.

איתן כבל: העניין ברור.

<אתי בנדלר: אני מבינה שהכוונה שהוועדה תמליץ על 7-8 מועמדים, אם יחליטו שגם היושב-ראש כלול, פלוס 7-8 מועמדים כממלאי מקום.

<אתי בנדלר: קודם כול, הייתי רוצה כדי למנוע פרשנויות שברישה של סעיף קטן (א) לא יהיה כתוב "ותמליץ על המועמדים המתאימים" אלא "תמליץ על 7 או 8 המועמדים המתאימים", ברחל בתך הקטנה, כדי שיהיה ברור שהיא ממליצה לכל מקום על מועמד אחד שאותו צריך למנות.

<אתי בנדלר: דבר שני, אני רוצה לוודא שגם המינוי של ממלא המקום צריך להיות מאושר על-ידי הממשלה, או רק אם וכאשר הם ימונו.

<דנה נויפלד: זה ברור.

<אתי בנדלר: השאלה באיזה שלב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה למה לקרוא להם ממלאי מקום.

<הילה שמיר: זה צריך להיות בשני שלבים כי הממשלה לא מאשרת מישהו תיאורטי.

מיקי רוזנטל: למה צריך אישור ממשלה?

מיקי רוזנטל: זה מינוי חלופי.

מיקי רוזנטל: זה לא ממלא מקום.

מיקי רוזנטל: המונח "ממלא מקום" לא נכון.

מיקי רוזנטל: זה לא ממלא מקום אלא זה מועמד חלופי.

<דנה נויפלד: רק אם הוא נכנס לכיסא, רק אז צריך לאשר אותו.

<דנה נויפלד: הרשימה הזאת נשארת בצללים.

<דנה נויפלד: אנחנו לא שמים על המדף עכשיו שתי רשימות.

<דנה נויפלד: יש רשימה אחת בלבד, שכוללת את 8 נציגי הציבור שעליהם ממליצה הוועדה.

<דנה נויפלד: רק כאשר יש בעיה עם אחד המועמדים, מכיוון שהוא לא אושר, מכיוון שהתפטר, מכיוון שהוא לא רוצה והתחרט, רק אז נשלף המועמד הזה והוא הולך לאישור השר והממשלה.

<דנה נויפלד: רק אז, כי אחרת יש לנו שתי רשימות.

<אתי בנדלר: צריך להבהיר את זה בנוסח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה לראות את זה שאם אני לא מגיע אז ממלא המקום שלי נכנס במקומי.

<הילה שמיר: זה לא ממלא מקום.

איתן כבל: שיהיה ברור שזה לא מישהו שמחליף אותך כאשר אתה לא מגיע לישיבה.

<דנה נויפלד: זה רק אם אתה לא מכהן.

איתן כבל: יש את הרשימה.

איתן כבל: היא סגורה.

<שלמה פילבר: יותר מזה, ברגע שאושרת על-ידי הממשלה והתחלת לכהן, אם אחרי חודשיים פרשת זה כבר לא תקף.

<דנה נויפלד: זה כן תקף.

איתן כבל: חברים, בואו לא נעשה מכל נמלה עדר פילים דוהר ביער.

מיקי רוזנטל: אם זה לא תקף כדאי שיהיה תקף, כי אחרת אתה צריך להתחיל את כל התהליך מן ההתחלה.

מיקי רוזנטל: זה עוד בירוקרטיה.

<אביטל סומפולינסקי: זה תקף לכל אורך הכהונה.

איתן כבל: זו מחשבה נכונה וראויה, בוודאי אחרי מה שהיה לנו במקרה של הקמת תאגיד השידור הציבורי, שהייתה עילה לעכב אותו למשך תקופה ארוכה מאוד עד שנמצא הרעיון ואז הלכנו למהלך של השרה כפי שהצעת אז ועקפנו את המכשול.

איתן כבל: יש דברים שכאשר אתה רואה אותם אתה נותן להם את המענה מבעוד מועד.

איתן כבל: גברתי היועצת המשפטית של משרד התקשורת וגברתי היועצת המשפטית לוועדה, נאשר את זה.

איתן כבל: אני מבקש שיתוקן הנוסח על-ידיכן כדי שיובהר בבירור מה הכוונה שלנו בעניין הזה.

איתן כבל: בסדר?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז לדרג אותם כדי שלא יתחילו מחדש להתווכח מי ייבחר מבין החליפים.

איתן כבל: יש משבצות כי אם לא אתה מפר את האיזון המתקיים בתוך המועצה.

<אתי בנדלר: צריך יהיה להרחיב את זה כך שזה יחול גם אם מועמד הסיר את מועמדותו לפני שמונה בפועל.

<אתי בנדלר: גם אז צריך למנות את ממלא המקום.

<אתי בנדלר: אם יש מועמד שמסיבות אישיות החליט להסיר את מועמדותו לפני שהוא מונה בפועל, גם אז צריכים.

<אתי בנדלר: זה לא נכלל בסעיף 6עג ולכן צריך להוסיף את זה.

<אתי בנדלר: כאשר נגיע לסעיף 6עג אפנה את תשומת הלב לשאלה נוספת, מה יקרה אם צריך למנות ממלא מקום אבל ממלא המקום אומר שזה כבר לא אקטואלי מבחינתו.

מיקי רוזנטל: זה כבר מרחיק לכת.

עיסאווי פריג': על-פי דוח מבקר המדינה צריך למנות שני ממלאי מקום לכל חבר.

איתן כבל: זה משהו אחר, זה לא נוגע לעניין הזה.

איתן כבל: פה זה באמת תוספת נכונה, שהיא פועל יוצא של מה שאירע בתאגיד הציבורי.

איתן כבל: על מה אנחנו מצביעים עכשיו?

<אלידור בליטנר: אני לא בטוחה אם זה לא צריך להיות "התקיים אחד מן המקרים המנויים בסעיף 6עב" ולא "6עג".

<דנה נויפלד: נכון, זה טעות.

<דנה נויפלד: זה סעיף 6עב.

<אתי בנדלר: נכון, זה "סעיף 6עב", ולהוסיף גם את המקרה שהמועמד הסיר את מועמדותו לפני מינויו.

איתן כבל: אני מעלה להצבעה את סעיף קטן (ד), עם התוספות וההורדות והתיקונים הנדרשים, וכמובן גם אם תידרש התאמת נוסח, לעשות את החידודים.

<אתי בנדלר: זה צריך להיות "9 או 8", לא "7 או 8".

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: ירים את ידו.

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 4

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<לאה ורון: חבר הכנסת מיקי רוזנטל מצביע במקום חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין.

עיסאווי פריג': מה זה "בשינויים המחויבים"?

<דנה נויפלד: זה לא בשירות המדינה.

<דנה נויפלד: זה לא למשרה בשירות המדינה.

<דנה נויפלד: פה בוחרים 8 מועמדים.

<דנה נויפלד: בנוהל מדובר על מצב שבו בוחרים אדם לתפקיד.

<דנה נויפלד: פה יש לנו 8 אנשים שנבחרים, ויש לנו עוד רשימה נוספת.

<דנה נויפלד: פרט לכך שהם לא עובדי מדינה.

איתן כבל: אני לא רואה כאן בעיה.

איתן כבל: גברתי היועצת המשפטית, יש לך הערות?

<אתי בנדלר: יש היום נהלים מפורטים מאוד לגבי הפעילות של ועדה לאיתור מועמדים, כמו למשל פרסום, פומביות, גם של המינוי וגם לאיתור מועמדים שיגישו את מועמדותם, וכך הלאה.

<אתי בנדלר: זו הוראה חשובה.

<אתי בנדלר: אפשר להצביע מבחינתי.

איתן כבל: מי בעד סעיף קטן (ה)? ירים את ידו.

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 4

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<רועי ברית: בסעיף קטן (ו) אנחנו מציעים שינוי קל לנוסח.

<אתי בנדלר: הבהרה.

<אתי בנדלר: בניגוד לוועדה לאיתור מועמדים לפי חוק השידור הציבורי, שפועלת באופן מתמשך, כאן זו ועדת אד-הוק שמתמנה לצורך איתור המועמדים.

<אתי בנדלר: היא ממליצה כאמור גם על ממלאי מקום ופג תוקפה.

<אתי בנדלר: אם במהלך תקופת כהונתה של המועצה חדלה כהונתו של אחד מחבריה ואין לו ממלא מקום מסיבה זו או אחרת, למשל כי ממלא המקום הסיר את מועמדותו, אין בעצם ועדה לאיתור מועמד חליף.

<אתי בנדלר: אני מעירה על כך.

<אתי בנדלר: או שהוועדה תחליט לאשר את זה או שלא.

איתן כבל: מה אתם אומרים?

<דנה נויפלד: אפרש את דבריה של אתי בנדלר.

<דנה נויפלד: יש שתי אופציות, או שהוועדה קמה לצורך מסוים וכאשר הצורך מתמלא היא מתפזרת, ואז אם נדרש ממנים ועדה חדשה, או שממנים ועדה שמכהנת למשך 4 שנים.

<דנה נויפלד: בדרך כלל ועדות איתור מתמנות, בוחרות את הנציגים ואז מתפזרות.

<דנה נויפלד: הלכנו לפי המצב הרגיל.

עיסאווי פריג': מה ניסיון העבר מלמד?

<דנה נויפלד: אין ניסיון עבר.

<אתי בנדלר: אתן לך דוגמה של כנסת מכהנת.

<אתי בנדלר: היא מכהנת עם 120 חברים.

<אתי בנדלר: היא לא יכולה לכהן עם פחות מ-120 חברים ולכן תמיד יש מי שמתמנה במקום חבר כנסת שכהונתו נפסקת.

<אתי בנדלר: כאן בהתאם למבנה הזה המועצה, שממונה ל-4 שנים, אם יש רק ממלא מקום לכל אחד מן החברים ואם חדלה כהונתו של נציג כלשהו ואין לו ממלא מקום אז תהיה מועצה, מעצם ההגדרה, שתפעל בהרכב חסר.

<הילה שמיר: אפשר להוסיף עוד מקרה למינוי הוועדה, לא רק תום כהונה של מועצה אלא גם נסיבות אחרות שמתקיימות.

<אתי בנדלר: זאת השאלה, אם הממשלה מעוניינת בכך.

איתן כבל: אני מציע, ולו רק לאור אותם ניסיונות, אם לא קרה כלום אז לא קרה כלום.

איתן כבל: הרי אפשר גם להגיד שמישהו פרש מוועדת האיתור תוך כדי, אז מה, נקים לו ועדת איתור חלופית?

איתן כבל: מנסים לייצר בסך הכול איזו תבנית.

איתן כבל: אני חושב שוועדת האיתור, כל עוד שלושת חבריה נמצאים, יש לאפשר לה לפעול גב אל גב אל מול הגוף המתקיים במשך 4 שנים.

איתן כבל: אגיד לכם מדוע.

איתן כבל: אני לא יודע מה המקרה שאתי בנדלר תיארה.

איתן כבל: יכול להיות שזה דמות באותה תצרף שאם אתה מוציא אותה נוצר חלל בנסיבות המתקיימות וזה יוצר לנו בעיה ובלגנים שלמים.

איתן כבל: לא סתם פתחנו ודיברנו על עניינים מסחריים.

איתן כבל: אני רוצה להסביר.

איתן כבל: יכול שבדיוק באותו זמן המועצה אמורה לדון באיזה נושא שאף אחד מאתנו לא יודע ברגע זה, שיש לו משקל כלכלי גדול מאוד, וגורם מסוים, בשל סיבות כאלה או אחרות, יוצא מן התצרף והוא מפר או עלול להפר את האיזון לכאן או לכאן.

איתן כבל: בוודאי, תזכרו, השוק ששלמה פילבר חולם עליו, או לפחות רואה אותו בעיני רוחו, יצריך אינטנסיביות משמעותית מאוד ועבודה גדולה בהרבה ממה שמתקיים כדי לנסות לייצר את השליטה, לעשות רגולציה.

איתן כבל: לכן אני סבור שצריך- - -

<דנה נויפלד: יש לי הצעת שיפור קטנה.

<דנה נויפלד: אז נעשה את זה ל-3 שנים.

<דנה נויפלד: אסביר למה.

<דנה נויפלד: כי המועצה מכהנת 4 שנים אז היא לא צריכה לפלוש לתקופה של המועצה הבאה.

<אתי בנדלר: אפשר למחוק את הסעיף שאומר שצריך למנות את הוועדה לאיתור מועמדים החדשה לפחות 6 חודשים לפני שנבחרת המועצה.

<אתי בנדלר: הם צריכים להתמנות לפחות שנה לפני שנבחרת המועצה.

<שלמה פילבר: את יכולה לפעול גם בקוורום חסר.

<אתי בנדלר: השאלה לכמה זמן.

<דנה נויפלד: אז לא צריך את הסעיף של החצי שנה.

<דנה נויפלד: חצי שנה נועד על מנת שיקימו את המועצה.

<דנה נויפלד: אם היא מוקמת גב אל גב כל הזמן אז החצי שנה הזאת לא משנה בגלל שממילא יש ועדה שכל הזמן אמורה לכהן.

<אתי בנדלר: את אומרת שאת רוצה שוועדת האיתור תפעל 3 שנים בלבד.

<דנה נויפלד: זה אומר שבכל 3 שנים צריך למנות ועדה שמחליפה אותה.

עיסאווי פריג': זה הגיוני.

מיקי רוזנטל: יש לזה משמעות כלכלית?

מיקי רוזנטל: שלא יהיה בזבוז אלא שישלמו להם רק פר ישיבה.

מיקי רוזנטל: כי אחרת אנחנו אומרים שאדם מקבל ג'וב, הוא השתתף ב-6 ישיבות במשך 3 שנים – אמריקה, גם אני רוצה להיות חבר.

מיקי רוזנטל: אני חושש מבזבוז כספי ציבור, זה הכול.

<שלמה פילבר: אין לזה משמעות כלכלית.

<שלמה פילבר: אבל אם למשל בחרת נציג אקדמיה ואשתו נסעה לעשות פוסט-דוקטורט בחוץ לארץ, הוא לא יהיה קיים יותר.

<שלמה פילבר: בכל מקרה יכולה להיות תחלופה בין חברי ועדת האיתור.

<דנה נויפלד: נכון, זה יכול לקרות.

<קריאה: אז למה לא להקים אותה רק אם צריך אותה?

<אתי בנדלר: תביאו הצעה בעניין הזה?

מיקי רוזנטל: רק נקודה אחת אני מבקש להבהיר פה.

מיקי רוזנטל: היה ואין מנגנון ואחד מחברי הוועדה נבצר ממנו מסיבות כלשהן, שיהיו הוראות ברורות.

איתן כבל: אתה חוזר אחורה.

<שלמה פילבר: בואו נאמר שנציג משרד התרבות, המנכ"ל מינה אותו, הוא בחר את הוועדה.

איתן כבל: הוא עשה את עבודתו כפי שצריך ואז שלחו אותו להיות נספח.

<שלמה פילבר: שנה וחצי לאחר מכן פתאום הוא התחיל לעבוד באחת החברות והוא בניגוד עניינים.

<שלמה פילבר: הוא צריך להתפטר וצריך להחליף אותו.

<שלמה פילבר: אז חוזרים למנכ"ל והמנכ"ל בוחר אדם אחר במקומו.

<דנה נויפלד: באותה דרך מינוי.

איתן כבל: התהליך נשאר אותו תהליך.

<אתי בנדלר: צריך להוסיף הוראות.

<דנה נויפלד: קודם כול, צריך למחוק את סעיף קטן (ו).

<דנה נויפלד: צריך גם להכניס הוראות מתאימות לעניין מינוי ל-3 שנים והחלפת חבר במקרה של הפסקת כהונה, באותה דרך שבה מונה.

<אתי בנדלר: תביאו בישיבה הבאה הצעת נוסח לגבי הסעיפים האלה.

איתן כבל: באופן עקרוני סיכמנו את סעיף קטן (ו).

איתן כבל: רק תציעו נוסח מסודר ונתקדם.

איתן כבל: מי בעד סעיף קטן (ז)?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 4

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: יש הערות?

מיקי רוזנטל: אני רוצה הסבר.

<דנה נויפלד: זה סעיף המשפך המפורסם, שאומר שתפקידי המועצה החדשה הזאת נשפכים מחקיקת התקשורת, שהיא חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו וחוק התקשורת.

<דנה נויפלד: זה סעיף קטן (א).

<דנה נויפלד: פרט לכך, הסעיף הזה מסביר בדיוק מה התפקיד של המועצה.

<דנה נויפלד: היא קובעת את המדיניות ומתווה קווי פעולה.

<דנה נויפלד: זה גוף שהוא כמו דירקטוריון של חברה, זה גוף-העל.

מיקי רוזנטל: יש הסתייגויות על דברים משמעותיים.

<דנה נויפלד: סעיף קטן (ב) אומר, בגלל שלמועצה הזאת יש הרבה מאוד תפקידים יהיה ניתן להקים ועדות משנה – אנחנו נגיע לסעיפים אחר-כך – ולהעביר תפקידים שיש לה לפי החוק לאותן ועדות משנה, למעט בשלושה מקרים, שהם המקרים החשובים ביותר שראוי שיישארו בידי המועצה במליאתה.

<הילה שמיר: זה לא שלושה מקרים אלא שלושה סוגי מקרים.

<הילה שמיר: קביעת כללים – זה רוב הדברים שהמועצה עושה.

<הילה שמיר: זאת אומרת, רוב הדברים יהיו במליאת המועצה ולא יואצלו, זה רוב הפעילות שלה: רישיונות וכללים.

<הילה שמיר: זה רוב הפעילות שהיא אמורה לעשות.

<דנה נויפלד: פעילות הליבה של המועצה נשארת בידי המועצה במליאתה.

מיקי רוזנטל: כמעט הכול פה: קביעת מדיניות, קביעת כללים והענקת רישיונות וזיכיונות.

מיקי רוזנטל: מה עוד נשאר?

מיקי רוזנטל: שולי שוליים.

מיקי רוזנטל: נשארים כמה דברים מועטים.

איתן כבל: מה זה "המועצה רשאית לאצול מתפקידיה ומסמכויותיה ליושב-ראש המועצה"?

מיקי רוזנטל: מבקשים דוגמה מתי כן אפשר להאציל סמכויות.

איתן כבל: מה זה לתת ליושב-ראש?

<דנה נויפלד: יש המון סמכויות.

<דנה נויפלד: גם היום יש תפקידים, אני יכולה להביא כדוגמה את מועצת הכבלים והלוויין, יש כל מיני נושאים שהם בסמכות המועצה שהואצלו ליושב-ראש המועצה.

<דנה נויפלד: מה, למשל?

חי שגב: כמו אישור ערוצים, כמו העלאת ערוצים והורדתם, נושאים שאינם חדשים בספורט.

מיקי רוזנטל: זה לא מדיניות?

<דנה נויפלד: יש מדיניות למועצה.

איתן כבל: זה נראה לי גדול מדי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: מה שגדול מדי יש לך בעיה שאתה לא יכול להעביר כי אתה לא רוצה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הבעיה היא גם לא האצלת סמכויות ליושב-ראש אלא יצירת ועדות המשנה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אם לוועדות משנה אין סמכות גדולה, יש להן את הסמכויות הקטנות, זה יוצר קשר קרוב מאוד בין מפקח ומפוקח, כמו למשל ועדת הרדיו, ועדת הטלוויזיה וכל זה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: עוד לא הבנתי למה זה טוב.

<דנה נויפלד: זה מייעל את עבודת המועצה.

<הילה שמיר: אי אפשר כל דבר לעשות בפורום של 11 אנשים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אז אולי צריך לחשוב מחדש האם פורום של 11 אנשים הוא פורום טוב.

<תהילה שוורץ אלטשולר: עוד פעם אנחנו באותו מקום.

מיקי רוזנטל: למה זה בעיה?

מיקי רוזנטל: אם זה לא חדשות, אם ערוץ הטבע רוצה לשדר משהו שיוחלט בוועדת משנה, מה הבעיה?

איתן כבל: החלום שלי פה, שלא מתקיים, ויום אחד יהיה, הוא כמו בוועדת החוץ והביטחון.

איתן כבל: היכולת שלך להתמודד עם נושאים, היכולת שלך לעקוב אחרי נושאים יכולה לגדול באופן משמעותי מאוד.

איתן כבל: נניח שאצליח לייצר מצב שלמנהלת הוועדה יהיה את הצוות הטוב, כמו בוועדת החוץ והביטחון, אז יש לך לכל ועדת משנה תת הנהלה ואז ניתן לייצר כלים לחברי הכנסת החברים בוועדה, גם נותנים להם מוטיבציה יותר גדולה, גם היכולת להאציל סמכות כדי לטפל בכל מיני עניינים גדולה יותר, ואז עבודת הוועדה לאין שיעור יכולה לקבל ביטוי חזק יותר, הפיקוח על עבודת הממשלה מקבל ממד אחר לגמרי.

איתן כבל: אני מודאג רק מדבר אחד.

איתן כבל: העניין הוא עם ה"למעט".

איתן כבל: דהיינו, שלא ייווצר מצב שתהיה איזה סוג של קומבינה, או הסכמות כאלה ואחרות, שיכולות לגרום לכך שנושא מסוים לא יידון במליאה.

<אתי בנדלר: זה כמו שוועדה בכנסת יכולה להסמיך ועדת משנה, למעט בחקיקה.

מיקי רוזנטל: לכן אין שום בעיה.

מיקי רוזנטל: אני לא רואה שום בעיה בסעיף הזה.

איתן כבל: הבעיה שלי כאן, שהסמכות מוקנית ליושב-ראש.

<הילה שמיר: אבל היושב-ראש לא יכול לעשות את זה לבד.

<הילה שמיר: צריכה להתקבל החלטת מועצה.

<הילה שמיר: כתוב פה שהמועצה היא שתאצול.

<הילה שמיר: לכן אין בעיה.

<הילה שמיר: הם יצטרכו להתפרק מן הסמכויות שלהם והם לא עושים את זה כל-כך בקלות.

איתן כבל: בסדר.

עיסאווי פריג': זה בניגוד לתפיסה אם חברי המועצה לא יכולים לוותר על סמכויותיהם.

עיסאווי פריג': חברי ועדת האיתור נבחרו לשורה של תפקידים מראש.

עיסאווי פריג': הם לא יכולים לוותר על תפקידם.

מיקי רוזנטל: זה לא ועדת האיתור.

<אתי בנדלר: אלא אם כן אתה קובע בחוק שהם יכולים.

עיסאווי פריג': אז אני סותר את עצמי.

איתן כבל: אגיד לך למה לא, כי למשל כאשר אני ממנה את חבר הכנסת וקנין, כאשר אני מאציל מסמכותי לחבר הכנסת וקנין, שהוא הקברניט, הוא המומחה מספר אחת בכנסת לענייני תעופה שבאמת יודע לעלות ולרדת ברזולוציות, ואני אומר לו: חבר הכנסת וקנין, יש כאן חקיקה מורכבת מאוד, אנא תטפל בה, אז הוא מתיישב ומטפל בה.

עיסאווי פריג': אתה לא חושב שזה פתח לדברים לא הכי טובים?

יוסי יונה: בתוך סעיף קטן (ב) יש שני מרכיבים.

יוסי יונה: האחד, הקמת ועדות משנה, שעל פניו זה לא נראה בעייתי, אדרבה, זה הדבר הכי הגיוני ומתבקש.

יוסי יונה: אבל לפני כן, לגבי היושב-ראש, אני רוצה לשאול את גברתי היועצת המשפטית, נכון שהוצגו שלושה תחומים שהם ליבת הפעילות, אבל אני מודה בחוסר היכולת שלי לדמיין תחומים אחרים שאולי יהיו חשובים מאוד והנה כאן אפשרנו ליושב-ראש סמכות מופלגת.

<אתי בנדלר: לא אנחנו אפשרנו.

<אתי בנדלר: החוק מאפשר למועצה להחליט.

<שלמה פילבר: תזכור את התהליך שאנחנו עושים כאן עכשיו.

<שלמה פילבר: יש פה משפך.

<שלמה פילבר: היום קיימים שני גופים שיש להם מסורת והיסטוריה והם קבעו לעצמם כבר שורת כללים.

<שלמה פילבר: אחרי שהחוק הזה יאושר בעצם שום דבר לא ישתנה.

<שלמה פילבר: מה שהיה בסמכויות היושב-ראש הזה או בסמכויות היושב-ראש הזה יעבור ליושב-ראש המועצה.

<אתי בנדלר: השאלה של יוסי יונה אולי רלוונטית לסעיפים שנגיע אליהם בהמשך, לאבחנה בין תפקידי המועצה לבין תפקידי הרשות.

<זיו מאור: אני מן האגודה לזכות הציבור לדעת.

<זיו מאור: בתגובה לדברים שאמר המנכ"ל, בתגובה גם לדברים שאמר היושב-ראש בתחילת הדיון, המטרה לראות איך אנחנו הופכים את שני הגופים האלה שמתאחדים למשהו שהוא לא גדול יותר מן הסך הכול של הגופים.

<זיו מאור: כאשר יש נושאים שהם ברזולוציה גבוהה מכדי שיהיה יעיל לנהל את הדיון בהם במועצה זה סימן מובהק לכך שהסמכויות האלה צריכות לצאת לחלוטין מידיה של המועצה.

<זיו מאור: אם המועצה לא יכולה לנהל אותם, אם המועצה לא יכולה לדוגמה לטפל במתן רישיון לערוץ ספציפי כזה או אחר והיא אוצלת את הסמכות הזאת ליושב-ראש המועצה, אולי הגיע הזמן להגיד: אנחנו לא צריכים מועצה שהיא חלק מן הממשלה שתיתן רישיון לערוצים.

<אתי בנדלר: היא לא יכולה לאצול את זה.

איתן כבל: אני מתנצל בפניכם.

איתן כבל: אתם בטח באים מגופים שבהם כל הזמן כולם מגיעים, מתייצבים, אין להם בעיות, הילד לא חולה, לא צריך לקחת אותו למסיבה, לא שום דבר.

איתן כבל: החיים יש בהם מורכבות, הם קשובים עד גבול מסוים.

איתן כבל: זה לא שאנחנו עכשיו מגדלים את ה-8 או ה-9 האלה בתוך מבחנות ונותנים להם כל יום את ההזרקה של הנושא המסוים.

איתן כבל: בסוף יש חיים.

איתן כבל: אתה יוצא מפתח הבית ומסתבר לך שזה לא בדיוק כפי שישבת וכתבת במחשב.

איתן כבל: אנחנו פה בסך הכול מנסים לא לתת פתח להחלשה, נהפוך הוא.

איתן כבל: אני חושב שככל שאתה מאפשר, אפילו בנושאי מדיניות מסוימים, לדון בוועדת משנה ולהביא אחר-כך את הנושא למליאה אחרי שלוּבן ועוּבד, זה מעצים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה לא מה שכתוב פה.

איתן כבל: מבחינתי הדבר הכי חשוב, ששלושת נושאי הליבה המרכזיים יידונו במועצה, אז נחה דעתי.

איתן כבל: אני גם לא יודע כל הזמן, בשונה מן האחרים שכל הזמן מסתובבים כאילו כל השנה אנחנו נמצאים ביום שלפני פסח, כל הזמן בודקים, בודקים בציציות שחס וחלילה לא יקרה.

איתן כבל: הנחת העבודה שלי, שכאשר אנחנו ממנים אנשים, שהם אנשים טובים שעמדו בקריטריונים, ואם חס וחלילה שגו, נפלו מדעת או שלא מדעת יש כללים איך להתמודד עם זה.

איתן כבל: כל אשר אמרתי בפתיחת דברי, שאני מנסה בתוך התהליך הזה לשים כל מיני עניינים, "שלייקעסים" שסוגרים את התהליך, שמורידים למינימום את האפשרות לשגות.

עיסאווי פריג': ההסתייגויות משגעות אותך.

איתן כבל: אני חושב שאין עם זה בעיה.

<מיכל רפאלי כדורי: אני סמנכ"ל רגולציה של "יס".

<מיכל רפאלי כדורי: חקיקות כאלה מתקנים פעם בעשרים שנה.

<מיכל רפאלי כדורי: יש איזה דבר מוזר, הצעת החוק הזאת מתעלמת לגמרי – ואני יודעת שמקסימום יגידו שזה נושא שנידון בוועדה – בעצם משדרים לא רק "קשת", "רשת", ערוץ 10, "יס" ו"הוט" אלא כעת חיה בישראל משדרת גם "סלקום".

<מיכל רפאלי כדורי: במסגרת טלוויזיה רב-ערוצית עברו לשם כבר 75,000 לקוחות.

<מיכל רפאלי כדורי: אין דבר וחצי בהצעת החוק שמדבר על סמכות של המועצה להגיד להם אמירה, לא בתחום צרכנות, לא בשום תחום אחר, לא עכשיו ולא בעתיד.

עיסאווי פריג': למה הסקת את המסקנה הזאת?

<מיכל רפאלי כדורי: כי אני מכירה את החוק.

<מיכל רפאלי כדורי: אין סמכות למועצה הזאת להתעסק במי שלא משדרים.

מיקי רוזנטל: גם אין לה סמכות להתייחס למה שכתוב או מה שמשודר בפייסבוק.

מיקי רוזנטל: מה לעשות, העולם מסובך.

מיקי רוזנטל: יש דברים שאת יכולה לחוקק ויש בהם היגיון.

<מיכל רפאלי כדורי: לא דיברנו על פייסבוק.

מיקי רוזנטל: נתתי את זה כדוגמה אבסורדית כי אי אפשר, ובעתיד יהיה אפשר עוד פחות, להתערב.

מיקי רוזנטל: שיענה על זה מי שצריך.

איתן כבל: אני אישית לא רואה בסעיף הזה בעיה, ממש לא.

מיקי רוזנטל: להיפך, אני חושב שהוא מאזן במדויק בין הצורך שיהיה פיקוח ציבורי על ההחלטות המהותיות לבין היעילות שגוף כזה צריך לפעול בה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: מה עם אישור לוח שידורים עונתי?

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה דבר שבעיני

<תהילה שוורץ אלטשולר: כם מועצה צריכה לדבר עליו?

<תהילה שוורץ אלטשולר: היא צריכה להחליט בו או לא?

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני שואלת אתכם באמת כי זה עולה שם.

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה עבר על-פי הצעת החוק ליושב-ראש המועצה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני שואלת בתור דוגמה טובה.

איתן כבל: ואם רוצים עכשיו לדון בהחלפת כל מיני עניינים בתוך המבנה או דנים בתדר.

איתן כבל: לא אתחיל להעביר סמכויות כי אני לא יודע לייצר סגירה מוחלטת.

איתן כבל: אתה חונן לאדם ומלמד לאנוש בינה.

איתן כבל: גם אחרי שאוסיף את הדבר הזה אז יגידו לי: מה עם זה ומה עם זה?

איתן כבל: אני מנסה לייצר תבנית, כאשר הנחת העבודה שלי היא שאנשים שנכנסים אל תוך התהליך הזה הם אנשים נבונים שיודעים להתעסק עם הדבר.

איתן כבל: שלמה פילבר, אני עדיין רוצה לקבל תשובה לשאלתה של מיכל רפאלי כדורי.

<שלמה פילבר: דנו על זה בהרבה מאוד ישיבות.

<שלמה פילבר: זה הנושא המרכזי שיהיה בהמלצות שנביא.

<שלמה פילבר: כפי שאמרתי בהתחלה, נביא שורה שלמה של תיקוני רגולציה במהות ובתוכן של השוק וזה יידון בכנסת בצורה מסודרת.

מיקי רוזנטל: אני רוצה להסביר לחבר הכנסת פריג', יש דברים שהמדינה נותנת אותם, כמו אוויר, כמו כבל וכולי.

מיקי רוזנטל: יש אמצעי שידור שלמדינה אין עליהם שליטה והיא לא נותנת אותם.

<מיכל רפאלי כדורי: זו לא הייתה השאלה שלי.

איתן כבל: אני לא מעלה את זה עכשיו.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבין כחבר ועדה.

איתן כבל: לדעתי עולות כאן שאלות פשוט כי לא אכלנו.

איתן כבל: .. עיסאווי פריג', אני לא מתכוון לגעת בשאלה הזו.

איתן כבל: מבחינתי היא לא קשורה להצעת החוק הזאת.

איתן כבל: מי בעד סעיף 6סז?

איתן כבל: ירים את ידו.

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 4

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: אנחנו יוצאים להפסקה עד שעה 13:20.

איתן כבל: שלום לכולם, אני מחדש את הישיבה.

איתן כבל: הניסוח הכוללני הזה נראה לי בסדר.

<שלמה פילבר: זה דקלרציה.

<דנה נויפלד: אין סעיפים כאלה, אבל אם אתם זוכרים את הדיון הראשון של הוועדה, כשהתחלנו בדיבור על המועצה ועל העצמאות שלה, זה אחד הסעיפים שמבטאים את העצמאות של המועצה ושל חבריה.

איתן כבל: מי בעד סעיף 6סח?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר – אני לא יודעת אם זה רלוונטי או לא – אני מעירה את תשומת הלב שבחוק השידור הציבורי יש סעיף שאוסר גם על חברי המועצה להשתתף בשידורים.

<דנה נויפלד: זה נכנס שם כי זה גוף משדר.

<אתי בנדלר: אני יודעת.

<אתי בנדלר: הרעיון הוא שלא ליצור יחסי תלות או קרבה בין הרגולטור לבין הגופים המשדרים.

<הילה שמיר: בכתבי ניגוד העניינים שעליהם חותם כל אחד מחברי מועצת הרשות השנייה, לא רק הנוכחית אלא גם הקודמת, מול הוועדה שממנה, ועדת ברנר, מה שהיה בעבר, אחד הסעיפים המרכזיים שכבר לא משתנים מזה שנים – וכל אחד מהם חותם על זה – קובע שאסור להם להופיע בשידוריהם של הגורמים המפוקחים.

<הילה שמיר: אני מניחה שזה ימשיך.

<הילה שמיר: אני חושבת שלא צריך להכניס את זה להצעת החוק.

<דנה נויפלד: יש סעיף שאוסר על ניגוד עניינים.

<דנה נויפלד: אם מישהו מופיע בשידורים באופן קבוע.

מיקי רוזנטל: כבר קיימנו את הוויכוח הזה נוכח חוק רשות השידור.

מיקי רוזנטל: נכון שזה יכול לייצר זיקה, או "תשלום" של הגוף המשדר לחבר המועצה, מחד.

מיקי רוזנטל: מאידך גיסא, אתה מונע מאנשים משמעותיים בשוק התקשורת להופיע בתוכניות מקצועיות חשובות.

מיקי רוזנטל: לכן הצעתי בחוק רשות השידור – ודעתי אז לא התקבלה – שהם יוכלו להופיע בתוכניות מקצועיות, כגון "תיק תקשורת" או דברים כאלה.

<אתי בנדלר: בהופעות אורח.

<אתי בנדלר: אז זה לא התקבל.

<אתי בנדלר: כאן אין בכלל איסור.

מיקי רוזנטל: זה מעשיר את הדיון הציבורי.

מיקי רוזנטל: אנשים שיש להם הכי הרבה ניסיון לא יכולים לדבר?

איתן כבל: אנחנו מחפשים אנשים שכנראה לא יכולים להופיע אפילו בלמ"ד-ו"ו צדיקים.

איתן כבל: אנחנו רוצים שאנשים אחר-כך לא ירגישו יותר מדי שהם לא יכולים להתבטא.

איתן כבל: צריך למצוא את הנוסח הנכון.

מיקי רוזנטל: אם מדובר בתוכניות מקצועיות שנוגעות בתקשורת, אם אתה אוסר עליהם אתה גורע מאיכות הדיון הציבורי.

מיקי רוזנטל: אלה אנשים שעוסקים בזה.

<דודו קובסניאנו: הדיון הציבורי מוצא מענה באמצעי תקשורת שאינם מפוקחים.

<דודו קובסניאנו: יש כלי תקשורת נוספים, כמו עיתונות, שם אפשר לראיין אותם באופן חופשי.

מיקי רוזנטל: יש שתיים וחצי תוכניות על תקשורת במדינת ישראל, אחת בטלוויזיה החינוכית ואחת בזה.

מיקי רוזנטל: מה אתה אומר, שילכו לשידור הציבורי?

<דודו קובסניאנו: לא, שילכו ל"ידיעות אחרונות" ויקבלו שם חשיפה מלאה כשיש להם מה לומר.

מיקי רוזנטל: אפשר לאסור את זה לחלוטין.

מיקי רוזנטל: אני חושב שזה פגיעה מיותרת ולא מידתית בדיון הציבורי, וחבל.

מיקי רוזנטל: אם אתם כל-כך לא סומכים על האנשים שאתם ממנים למועצה אז אני עצוב מאוד.

<דודו קובסניאנו: אנחנו יותר סומכים על- - - מאשר על חברי המועצה.

<דודו קובסניאנו: אני צוחק.

מיקי רוזנטל: אני לא חושב ששמעת ממני בדיון הזה שום הערה שאיננה עניינית.

מיקי רוזנטל: פעם זה כך ופעם זה כך.

<הילה שמיר: גם בהסדרים שקבועים היום יש הסדר מאזן.

<הילה שמיר: אם יש צורך להסביר באיזה מקום את מדיניות המועצה אז יושב-ראש המועצה יכול להופיע.

<הילה שמיר: הרעיון הוא שזה לא יהיה דבר שבשגרה, שחברים של גוף רגולטורי מופיעים אצל המפוקחים שלהם, עם כל הערך המוסף שיש לזה, עם כל ההשפעה שיש לזה, ואחר-כך יהיו "חייבים" להם דבר כזה או אחר.

מיקי רוזנטל: המילה "בשגרה" היא בדיוק המפתח.

מיקי רוזנטל: בוודאי לא בשגרה, בוודאי לא בתוכנית שבועית.

<דנה נויפלד: לדעתי אם יש חבר מועצה שיש לו פינה שבועית, שהוא בכל שבוע מתראיין בתוכנית מסוימת, זה יכול לעלות לכדי ניגוד עניינים.

<דנה נויפלד: שוב, צריך לראות את הנסיבות.

<הילה שמיר: הכול יופיע בהסדרים הפרטניים של כל חבר וחבר בהתחשב במה שהוא עושה.

<דנה נויפלד: אם אדם מופיע באופן חד-פעמי בתור מומחה ב"תיק תקשורת".

<אתי בנדלר: אני לא חושבת שמישהו מעלה על דעתו למנוע את זה.

<אתי בנדלר: אגב, אני הצטרפתי אז לעמדתו של חבר הכנסת מיקי רוזנטל.

מיקי רוזנטל: זה מה שיש בחוק רשות השידור.

<דנה נויפלד: נכון, שם חל איסור מוחלט.

מיקי רוזנטל: אני חשבתי שזה לא נכון, אבל לא הצלחתי לשכנע.

<אתי בנדלר: השר דאז גלעד ארדן "חתך" את הדברים.

<אתי בנדלר: אדוני נוטה להשאיר את זה להסדרי ניגוד עניינים פרטניים?

איתן כבל: אני בעד להשאיר את זה להסדרי ניגוד עניינים פרטניים.

איתן כבל: כפי שאמרה מנהלת הוועדה לאה ורון בלחש ליועצת המשפטית, לעשות עוד מנגנון של תקנות שהם לא יביאו?

איתן כבל: אנחנו לא יכולים להחליט שאנחנו בוחרים אנשים ולא לתת להם את הקרדיט לפחות באיזו נקודה.

איתן כבל: פסקה (4) באה כדי שגם תושבי יהודה ושומרון יוכלו להתמנות?

איתן כבל: או שלא הבנתי?

<הילה שמיר: לא, ביהודה ושומרון הם תושבים ואזרחים.

מיקי רוזנטל: אז לא הבנתי לשם מה זה.

<שלמה פילבר: כדי שלא תוכל להביא מנכ"ל מה"בי-בי-סי".

מיקי רוזנטל: אבל אולי הוא יהיה תושב ישראל.

<דודו קובסניאנו: אזרח ישראל או תושב ישראל, שמרכז חייו בישראל.

<דודו קובסניאנו: כפי שהביאו את סטנלי פישר לבנק ישראל, מחר רוצים להביא לפה את ראש ה-FCC.

איתן כבל: חברים יקרים, חבר הכנסת שואל שאלה, כולכם מדברים ביחד וזה לא מתאים.

מיקי רוזנטל: לא שמעתי את ההסתייגויות לסעיפים.

מיקי רוזנטל: אתה יכול לחזור עליהן או להגיד אותן בעל-פה?

<רועי ברית: הגדרנו מחדש מי הוא אזרח ישראלי.

<רועי ברית: זה לא היה לגמרי ברור.

מיקי רוזנטל: אגב, אני בעד, אין שום בעיה.

<רועי ברית: "אזרח ישראלי" הוא "מי שמתקיימים בו כל אלה: (1) אזרח לפי חוק האזרחות, התשי"ב-1952, או תושב קבע לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952; (2) מרכז חייו הוא בישראל.

<רועי ברית: "

מיקי רוזנטל: היו עוד הסתייגויות שקראת אחרי הסעיף הזה.

מיקי רוזנטל: זה לא מופיע לנו, לכן אני מבקש שתסביר.

<דנה נויפלד: סעיף קטן (ג) מופיע בנוסח.

מיקי רוזנטל: זה סעיף מצוין.

מיקי רוזנטל: זה ממש בשבילי.

<שלמה פילבר: זה בגלל שלעיתונאים אין תואר אקדמי.

<מיכל רפאלי כדורי: לא יכול להיות יושב-ראש מועצה שמפקח על גופי השידור במדינת ישראל שיש לו רק ניסיון.

<דורון קרני: זה בסדר.

<דורון קרני: ונניח שיש לו תואר בשזירת פרחים?

<מיכל רפאלי כדורי: "הוא בעל תואר אקדמי מאת מוסד מוכר".

<אתי בנדלר: זה יכול להיות תואר בכל נושא.

<מיכל רפאלי כדורי: יש כאן אפשרות שהוא לא יהיה בעל תואר אקדמי בכלל.

<הילה שמיר: אבל אז הניסיון שלו מוגבר.

<מיכל רפאלי כדורי: כאן מדברים על העיקרון.

איתן כבל: זה סעיף טוב בסך הכול.

איתן כבל: אולי אפשר לשפר אותו.

איתן כבל: זה בדיוק מה שאמרתי קודם, אני פוגש גם פה לא מעט אנשים, מבלי לזלזל כהוא זה, שכל חייהם למדו ולמדו ולמדו וכתוצאה מכך הם גם התמנו, ובסוף המציאות היא שזה לא כל-כך חשוב.

איתן כבל: אני אומר את זה בעדינות, מבלי חס וחלילה לעלוב.

איתן כבל: אנחנו חיים את זה פה כמעט יום ביומו.

איתן כבל: בסך הכול אסור לייצר מצב שאנחנו מפספסים אנשים מן השורה הראשונה.

איתן כבל: בעולם התקשורת, דווקא עולם של יצירתיות לא מתכתב בהכרח עם השכלה פורמלית.

איתן כבל: אני מבין את מה שאת אומרת.

מיקי רוזנטל: אני המקרה.

מיקי רוזנטל: סליחה שאני מביא את עצמי כדוגמה ומספר לכם שאין לי תואר אקדמי, אבל לא סיימתי את לימודי, הייתה חסרה לי עבודה אחת.

מיקי רוזנטל: התחלתי אז לעבוד בתקשורת ולא סיימתי את התואר שלי, ועבדתי שלושים שנים בעיתונות.

<שלמה פילבר: הרבה עיתונאים בעלי ניסיון עשיר מאוד אין להם תואר אקדמי.

מיקי רוזנטל: אני לא מועמד לתפקיד, תירגעו.

מיקי רוזנטל: .. אין סכנה, אני נגוע בפוליטיקה.

איתן כבל: אנחנו יכולים להמליץ עליך.

איתן כבל: ..

<מיכל רפאלי כדורי: הם צריכים להיות בעלי ניסיון ניהולי.

איתן כבל: זה מופיע.

מיקי רוזנטל: במשך זמן רב הייתי סמנכ"ל תוכן של חברת החדשות.

<הילה שמיר: זה רק מחליף את ההשכלה.

<הילה שמיר: זה לא מחליף את הניסיון.

<הילה שמיר: אני רוצה לשאול משהו את משרד המשפטים, וזה חשוב.

<הילה שמיר: יש פה הגדרה חדשה ל"אזרח או תושב".

<הילה שמיר: בסעיף 41 בחוק, שאותו לא משנים, סעיף הבעלויות הצולבות, נקבעה חובה, שמי שמבקש רישיון או זיכיון מאת אותה מועצה שאנחנו מקימים עכשיו צריך להיות גם אזרח וגם תושב לפי חוק האזרחות.

<הילה שמיר: נוצר פה מצב שבו באותו חוק, מצד אחד, יש הגדרה מסוימת לאזרחות ולתושבות של חבר המועצה, ולעומת זה, לגבי בעל רישיון או בעל זיכיון יש הגדרה מחמירה יותר לאזרחות ולתושבות שלו.

<הילה שמיר: איך הדברים מתיישבים זה עם זה?

<אלידור בליטנר: יש כאן הבחנה בין חברי מועצה ובין בעל זיכיון או רישיון.

<הילה שמיר: להיפך, לגבי חבר מועצה צריך לקבוע אולי תנאים מחמירים יותר מאשר לגבי בעל רישיון.

<הילה שמיר: הכוונה שאם זה אזרח לפי חוק האזרחות אז זה צריך להיות רוחבי.

<הילה שמיר: אם זו ההגדרה שלכם עכשיו אז שזה יהיה רוחבי גם לגבי רישיונות.

<אלידור בליטנר: לגבי חברי מועצה לא נכון לאפשר את זה רק למי שהוא אזרח ישראלי.

<אלידור בליטנר: אם יש מישהו שהוא תושב קבע ואין לו אזרחות, שבדרך כלל מדובר על ערביי מזרח ירושלים, שמגיע למעמד שהוא נשקל להיות חבר מועצה, אני לא חושבת שצריך למנוע את זה ממנו.

<הילה שמיר: אז אותו דבר גם לגבי מבקש רישיון?

<הילה שמיר: אם נתקן את הסעיף על מבקש רישיון תרצו להחיל אותו דבר?

<אלידור בליטנר: הסעיף שם הוא מ-1990.

<בשארה אלי פראן: אני מן הלשכה המשפטית בנציבות שירות המדינה.

<בשארה אלי פראן: באותו הקשר אני מציין שכאשר מדובר בתפקיד של עובד מדינה, עובדי המדינה כפופים לחוק שירות המדינה (מינויים).

<בשארה אלי פראן: גם מה שקבוע בנוסח של החוק, סעיף 16 לחוק שירות המדינה (מינויים) קובע "לא יתמנה אדם כעובד המדינה אם איננו אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל" ואז יש כל מיני סייגים שחלים.

<בשארה אלי פראן: האיזונים והבלמים כבר קיימים היום בחוק שירות המדינה (מינויים).

<בשארה אלי פראן: זה עלה עכשיו בהקראה וזו הערה שלא הספקנו להעיר עליה.

<בשארה אלי פראן: דעתנו זה כבר מאזן.

<בשארה אלי פראן: תלכו לפי הכללים של נציבות שירות המדינה.

<אלידור בליטנר: לנו חשוב שזה כן יהיה אזרחות או תושבות.

<בשארה אלי פראן: כך קבוע בחוק שירות המדינה (מינויים).

<בשארה אלי פראן: אני מפנה לחוק שירות המדינה (מינויים).

<אתי בנדלר: הוא אומר שהסעיף הזה בעצם מיותר כי זה מעוגן בחוק שירות המדינה (מינויים).

מיקי רוזנטל: אתה לא יכול להיות עובד מדינה אם אתה לא אזרח המדינה.

מיקי רוזנטל: אז אין סתירה.

מיקי רוזנטל: זה אותו דבר.

<שלמה פילבר: הוסיפו פה "מרכז חייו בישראל".

<בשארה אלי פראן: יש עוד סעיף שאומר "לא יתמנה אדם למשרה שהמינוי לה הוא בידי הממשלה" – זה סוג של משרה שקבעה הממשלה לפי הצעת נציבות שירות המדינה – "אלא אם הוא אזרח ישראלי".

<בשארה אלי פראן: כלומר, לגבי משרות בכירות יש הדגשה שזה יהיה רק אזרח.

<בשארה אלי פראן: יש כאן איזונים.

<אתי בנדלר: כאן דורשים שהוא יהיה לאו דווקא אזרח אלא גם תושב, ובנוסף לכך יש את הדרישה שבכל מקרה מרכז חייו יהיה בישראל.

<שלמה פילבר: צריך לחשוב על זה ציבורית, שייקחו מישהו שמבלה את רוב ימיו בחוץ לארץ והוא יבוא לפה ויהיה זה שיקבל החלטות.

<אלידור בליטנר: אני מזכירה שבעניין הדלתא, זה כמובן כפוף למה שהוועדה טרם דנה בו ושנשאר כנקודה פתוחה עוד מהדיון הקודם, לגבי השאלה מה יהיה הליך המינוי של יושב-ראש המועצה.

<אלידור בליטנר: הוא אומר שחלות כאן ההוראות של נציבות שירות המדינה, זה נגזרת, השאלה הזאת תצוף רק אם הוועדה- - -

<אביטל סומפולינסקי: החוק יכול להחמיר.

מיקי רוזנטל: התוספת העיקרית היא רק העניין של "מרכז חייו בישראל".

מיקי רוזנטל: זה בסדר גמור.

איתן כבל: הבנתי, הקשבתי לכם.

איתן כבל: אני משאיר את זה כפי שזה.

איתן כבל: זה בסדר גמור.

איתן כבל: לא קרה כלום.

איתן כבל: ואם זה מופיע וזה מוסיף, בסדר.

איתן כבל: הקשבנו.

איתן כבל: בואו נרגיע.

איתן כבל: אפשר להצביע?

איתן כבל: פרט לסעיף קטן (א).

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: ירים את ידו.

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר, למעט סעיף קטן (א).

מיקי רוזנטל: אני מבקש הסבר, למה לדעתכם צריך להיות יושב-ראש?

<דנה נויפלד: הסעיף הזה קובע שיושב-ראש המועצה הוא גם מנהל הרשות.

<דנה נויפלד: יש לו שני כובעים.

<דנה נויפלד: יש גורם אחד.

<דנה נויפלד: יש פה את סעיף המשפך.

<דנה נויפלד: הסמכויות שנתונות לו הן לפי חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו ולפי- - -

מיקי רוזנטל: רק בעניין הביקורת.

מיקי רוזנטל: יש ועדת ביקורת בחוק?

מיקי רוזנטל: אם היושב-ראש הוא גם מנהל הרשות.

<לאה ורון: והוא גם יושב-ראש ועדת הביקורת.

<שלמה פילבר: יש משהו אחר.

<שלמה פילבר: יש מבקר.

<שלמה פילבר: זה עלה אתמול במסגרת הדיונים במשרד, אמרו לי: אם מכניסים את זה כרשות ממשלתית צריך כוח אדם נוסף לביקורת על העניין הזה בביקורת פנים של מבקר המשרד.

<שלמה פילבר: יש את מבקר המדינה ויש ביקורת פנים של המשרד.

מיקי רוזנטל: ברור, בגלל שזה לא תאגיד חיצוני.

מיקי רוזנטל: הבנתי.

מיקי רוזנטל: תודה.

<דנה נויפלד: אם המועצה רוצה למנות ועדת משנה שיש לה תפקידים של מעין ביקורת, היא יכולה.

<הילה שמיר: יש לי הערה לסעיף 6ע.

<הילה שמיר: אם תגידו שזה עקרונית מתאים אבל צריך במקום אחר זה גם בסדר.

<הילה שמיר: בהמשך התיקון הזה נמחקו כל מיני סעיפים של מנהל הרשות, נמחקו מטבע הדברים כי כבר אין גורם נפרד שהוא מנהל וגורם נפרד שהוא יושב-ראש הרשות.

<הילה שמיר: נמחק, בין היתר, סעיף 28 לחוק הרשות השנייה, שנותן כל מיני סוגי סמכויות: פיקוח, הכנת תקציב, קיום סקרי צפייה והאזנה, סמכויות לניהול השוטף, סמכויות כלפי עובדים.

<הילה שמיר: זה סעיף שנמחק, ובסדר שהוא נמחק כפי שהוא.

<הילה שמיר: אבל אני לא יודעת אם למקום הזה, של סעיף 6ע, שבו מציינים שאותו יושב-ראש-מנכ"ל מנהל את הרשות או למקום אחר צריך להחזיר את הסמכויות האלה, או חלק מהן, כסמכויות שהן חלק מהניהול השוטף.

<הילה שמיר: הלא היושב-ראש שלנו לא מנהל רק את המועצה, הוא מנהל גם עובדי רשות.

<הילה שמיר: זה מצריך הסדרה.

<דנה נויפלד: מאחר וזה גוף פנים-ממשלתי, למנהל של יחידות נתונות כל הסמכויות.

<דנה נויפלד: זה לא מקובל, אני לא מכירה.

<הילה שמיר: אמרתם שזה משפך, שלא משנים עכשיו סמכויות.

<הילה שמיר: אם זה משפך אז אל תיקחו סמכויות שקיימות.

<דודו קובסניאנו: בהגדרה זה נכלל.

<דנה נויפלד: אל תעזור.

<דנה נויפלד: תודה על העזרה ותודה גם על השאלה.

<דנה נויפלד: אני לא בטוחה שצריך בכלל לתקן את הסעיף כפי שהוא מנוסח כרגע, אבל אם צריך, אנחנו מוכנים, בגלל שלא נסיים היום, לבדוק במקור.

<הילה שמיר: אם יש דברים רלוונטיים.

איתן כבל: נאמר שלא נדרש מהסיבות שזה יחידת-סמך ממשלתית, אבל תיערך בדיקה ואם יתברר שאולי נגרעו דברים אז זה יובא לדיון הבא.

<הילה שמיר: בסדר, תודה, תודה על התשובה.

איתן כבל: אני מעמיד להצבעה את סעיף 6ע.

מיקי רוזנטל: אם יהיו תוספות, ככל שיהיו תוספות נוסיף אותן.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<הילה שמיר: לפי הנוסח זה קדנציה אחת בלבד?

<דנה נויפלד: ליושב-ראש.

<אתי בנדלר: מדוע לא ניתן להאריך את תקופת כהונתו של יושב-ראש?

<דנה נויפלד: דיברנו על העצמאות.

<דנה נויפלד: היעדר יכולת להאריך קדנציה היא גם סממן לעצמאות כי היושב-ראש לא נושא פניו לשר כדי שיאריך את כהונתו.

<דנה נויפלד: כל הזמן דיברנו על איך משמרים עצמאות של גוף, אז היושב-ראש, שאוצר אצלו את רוב הסמכויות, זה שומר על העצמאות שלו.

מיקי רוזנטל: אם הארכת הכהונה שלו תלויה ברצונו הטוב של השר- - -

<אתי בנדלר: אם כך, אני שואלת אל עצמי אם תקופת כהונה של 5 שנים מספיקה.

איתן כבל: אני רוצה לומר משפט כפירה.

איתן כבל: נכון, זה נושא מקצועי נטו, זה נכנס לעולם ומלואו.

איתן כבל: נהיית טוב אחרי 5 שנים, אתה לומד את החומר, אתה מתמקצע.

איתן כבל: זה כמו עוזרים פרלמנטריים: אחרי שלמדו את החומר הם עוזבים אותך, עד שהם מתמקצעים הם עוזבים.

<הילה שמיר: מה גם ששרים מתחלפים, זה לא תמיד אותו שר.

מיקי רוזנטל: יכול להיות שצריך להאריך את זה ל-6 או 7 שנים ואז זה יהיה לטובת כל העניין.

<שלמה פילבר: זאת אולי אפשרות.

<שלמה פילבר: את רוב הכהונות הבכירות היום קצבו לתקופה אחת ארוכה יחסית, גם יועץ משפטי לממשלה, גם מבקר המדינה, נציב שירות המדינה, בכירים במשרד האוצר.

<שלמה פילבר: שורה שלמה של תפקידים בכירים קבעו לכהונה אחת בלבד אבל לתקופה ארוכה.

מיקי רוזנטל: אני מאזן בין שני הדברים.

מיקי רוזנטל: אולי כדאי להאריך את זה ל-6 שנים.

איתן כבל: זה יכול להיות נכון יותר.

<אתי בנדלר: לפחות 6 שנים.

<דנה נויפלד: בתפקידים הבכירים בשירות המדינה זה 6 שנים.

<אתי בנדלר: אז בסעיף קטן (ב) זה יהיה "6 שנים" במקום "5 שנים".

<הילה שמיר: ואז באמצע מתחלפים שאר החברים.

<הילה שמיר: לפני כן הרציונל היה שיש המשכיות ואז היושב-ראש ממשיך עוד שנה ומכניס לתוך העניינים את המועצה החדשה.

<אתי בנדלר: אז הוא יכניס אותם במשך שנתיים.

<זיו מאור: צריך גם לקחת בחשבון שיושב-ראש מסיים את כהונתו וצריכה להיות תקופת מעבר.

<זיו מאור: אם למשל המינוי של יושב-ראש חדש מתעכב והגוף בינתיים פועל ללא ראש אזי התפקוד שלו נפגע כתוצאה מזה.

<שלמה פילבר: יש ממלאי מקום.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר לנו את הדבר הבא.

איתן כבל: בהתייחסות לדבריו של זיו מאור, אנחנו לא יודעים לתת לזה מענה.

איתן כבל: זה כמו לעשות מקרים ותגובות.

איתן כבל: גם כשאתה עושה מקרים ותגובות יש איזה קו שאתה לא יודע.

איתן כבל: בסוף המציאות מייצרת את הסיפורים הכי-הכי.

איתן כבל: אותו דבר פה, זה יכול ליפול כך ויכול ליפול כך, לא נצליח לעולם לסגור את כל הפינות.

<שלמה פילבר: אותם פתרונות שמשרד המשפטים נותן לכל האחרים ייתן גם פה.

<אתי בנדלר: שאלה שנייה שלי, אדוני היושב-ראש, היא מדוע הצעת השר להאריך את תקופת הכהונה כאמור אינה טעונה המלצה מאת הוועדה לאיתור מועמדים.

<אתי בנדלר: אזכיר שבחוק השידור הציבורי הארכת כהונה כזאת כן טעונה המלצה של הוועדה.

<אתי בנדלר: כאן יש איזה חשש שלא ברור אילו שיקולים יובאו בחשבון לגבי מי שכהונתו תוארך לעומת מי שכהונתו לא תוארך.

<אתי בנדלר: אם מדברים על כך שלא ניתן להאריך את כהונתו של היושב-ראש בגלל שהוא יישא את פניו אל השר, גם חברי מועצה יכולים לשאת את פניהם אל.

<אתי בנדלר: השאלה אם לא ראוי במקרה הזה בכל זאת לקבל את המלצת ועדת האיתור לגבי הארכת כהונתם של חברי המועצה.

<דנה נויפלד: אסביר למה הצענו שזה יהיה בלי ועדת האיתור.

<דנה נויפלד: ועדת האיתור מורכבת מאנשים שאמורים לבחור אנשים אחרים על בסיס ראיון, קורות חיים והתרשמות.

<דנה נויפלד: הם לא אמורים לבקר ביקורת איכותית על קבלת ההחלטות במועצה ועל תפקוד של החברים.

<דנה נויפלד: כדי להעריך חבר, אם הוא היה חבר טוב או חבר לא טוב, צריך להיות מצויים בחומר, צריך לראות מה הוא החליט, צריך לעשות revue להחלטות, שתהיה דעה האם ההחלטות שהתקבלו איכותיות או לא.

<דנה נויפלד: שר התקשורת לעומת זה לכל הפחות מצוי בתוך הנושאים ויש לו יכולת טובה יותר להעריך.

<דנה נויפלד: אם למישהו יכולה להיות היכולת להעריך איכותית את חברי המועצה זה בוודאי גורם שמצוי בחומר.

<דנה נויפלד: ועדת האיתור, על בסיס מה היא תחליט?

<דנה נויפלד: על בסיס מה חבר ועדת איתור יוכל להחליט את זה?

<דנה נויפלד: מה הוא ישקול?

<דנה נויפלד: איך הוא יקבל החלטה?

<אתי בנדלר: השאלה גם מה מידת המעורבות של השר בתפקוד המועצה והחלטותיה.

<שלמה פילבר: הוא הגורם האחראי.

<אתי בנדלר: הוא בוודאי הגורם האחראי ואיש לא מעלה על דעתו אחרת.

<דנה נויפלד: לוועדת האיתור אין שום ידע בנושא.

<דנה נויפלד: היא לא רגולטור, היא לא גורם שאמור לעקוב אחרי התנהלות המועצה.

איתן כבל: גברתי, הבנתי את מה שאמרת.

איתן כבל: עדיין עומדת לפתחנו השאלה האם צריך איזה גורם נוסף.

איתן כבל: כי הוא יכול לצ'פר את חבר המועצה כי הוא היה בסדר אתו כל הזמן ואז הוא נותן לו עוד קדנציה.

איתן כבל: צריך להיות עוד גורם.

איתן כבל: יכול להיות שלא נמצא.

<דנה נויפלד: לוועדת האיתור אין כשירות.

<דנה נויפלד: מה היא תשאל?

<אתי בנדלר: מה ההבדל בין ועדת האיתור כאן וועדת האיתור לפי חוק השידור הציבורי?

<הילה שמיר: אולי זה לא אותו שר, השר לפעמים מתחלף ואז השיקול הזה, של לצ'פר או לא, פחות מפחיד.

מיקי רוזנטל: רוב הסיכויים שזה לא יהיה אותו שר אלא אדם אחר.

מיקי רוזנטל: בקדנציה של 6 שנים אני לא רואה מצב- - -

<אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים על היושב-ראש אלא על חברי המועצה.

<דנה נויפלד: גם בשביל להאריך בעוד 4 שנים, סביר להניח שהשר יתחלף, סטטיסטית זה כך.

<דנה נויפלד: בחוק השידור הציבורי לוועדת האיתור נקבעו המון תפקידים, בגלל שאין רגולטור.

<דנה נויפלד: להבדיל מכאן, בחוק השידור הציבורי אין רגולטור, אין גורם חיצוני בכלל, ויש המון תפקידים.

<דנה נויפלד: פה לא ניתנו תפקידים נוספים לוועדת האיתור.

<דנה נויפלד: התפקיד היחיד שניתן לה הוא איתור.

<דנה נויפלד: בחוק השידור הציבורי ניתנו מספר תפקידים נוספים לוועדת האיתור בכל מיני צמתים רגישים.

<דנה נויפלד: זה לא קיים פה.

<דנה נויפלד: אם נעשה את זה אנחנו נקים רגולטור על רגולטור וזה בעייתי.

איתן כבל: אני חושב שהיא צודקת בעניין הזה.

איתן כבל: זה בא מאותו מקום.

איתן כבל: גברתי היועצת המשפטית, אני לא רוצה לעשות יותר מדי "שלייקעסים".

איתן כבל: אני חושב שאפשר להתמודד עם הסעיף הזה.

<הילה שמיר: מה גם – אני לא יודעת אם חשבתם על זה, אבל ראיתי אצלנו במועצה שהיו מקרים שבהם מספר בודד של חברי מועצה נשארו לקדנציה שנייה.

<הילה שמיר: אם כבר מדברים על ניסיון ועל יכולת שמועצה לא תתחלף באופן מלא, ומגיעים שוב אנשים שצריכים ללמוד הכול מחדש, אז אם נשארים שניים או שלושה שמכירים קצת את הדברים שקשורים למועצה זה לא מזיק.

<אתי בנדלר: אין מחלוקת על הצורך לאפשר הארכת כהונה.

<אתי בנדלר: השאלה כאן היא על המנגנון.

<הילה שמיר: אני מבינה את מה שאת אומרת.

<הילה שמיר: אני רק מציינת את זה לשם הדיון.

איתן כבל: נאשר את הסעיף.

איתן כבל: אם יהיה איזה רעיון יצירתי, לך או למי מהנוכחים כאן, אין בעיה לפתוח את הסעיף.

איתן כבל: אני מעלה את סעיף 6עא להצבעה.

<אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב), במקום "חמש שנים" יבוא "שש שנים".

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<רועי ברית: בסעיף הבא יש שינוי בכותרת בעקבות שינוי בסעיף עצמו.

<רועי ברית: זה צריך להיות "הפסקת כהונה" בלבד.

איתן כבל: כמה חברי מועצה הוזזו מתפקידם כי לא עמדו במכסה הנדרשת של הישיבות?

<שלמה פילבר: ברשות החברות, שם זה רעה חולה וחברות ממשלתיות לא מגיעות כלל, אפשר לספור על-יד אחת את מספר המקרים שזה אירע.

מיקי רוזנטל: ונציגי המדינה לא באים לדירקטוריונים.

מיקי רוזנטל: מבקר המדינה כתב על זה דוח.

<שלמה פילבר: בדרך כלל הטענה העיקרית, גם בחברות ממשלתיות, היא שעובדי המדינה שצריכים להגיע מרשים לעצמם לא להגיע: נציג משרד האוצר, נציג המשרד הרלוונטי.

מיקי רוזנטל: היה דוח חמור מאוד של מבקר המדינה בנושא זה.

איתן כבל: זה קורה גם במקומות שמקבלים כסף עבור הופעה בישיבות?

<שלמה פילבר: הם לא מקבלים.

<שלמה פילבר: אסור להם לקבל כסף.

<שלמה פילבר: נציגי המדינה לא מקבלים כסף.

<שלמה פילבר: אם עושים ישיבה של הדירקטוריון בערב אז פעמים רבות הם "מבריזים".

מיקי רוזנטל: הפתרון לדבר הזה הוא בקוורום של ההחלטות – ונגיע לקוורום עוד מעט – שאסור יהיה לקבל החלטות בקוורום כזה שאין בו לפחות כך וכך נציגים של המדינה ואז זה יחייב אותם לבוא.

איתן כבל: אני רוצה לומר לכם, לפני הקוורום, הסעיף הזה תמיד הוציא אותי מדעתי בכל מערכת.

איתן כבל: אני מתכוון לאנשים שמפעילים קשרים ועושים מלחמות ובסוף לא מגיעים.

איתן כבל: זה חוצפה.

איתן כבל: אני לא מדבר על אירועים פה ושם שכל אחד מאתנו יודע להגדיר.

איתן כבל: אנשים שנבחרו, הגיעו פעם-פעמיים ופשוט לא מגיעים יותר לדיונים.

איתן כבל: ואז התהליך להוציא אותם מתחיל להיות "סרט", כי הוא מקורב, הוא חבר, הוא דוד, כל מיני דברים.

איתן כבל: גם אחרי שיצרנו את כל מעגלי ההדף וניסינו לייצר באמת תהליך נקי, בסוף אלה בני אדם.

איתן כבל: הוא בא אליך לפגישה ומתחיל לבלבל את המוח.

איתן כבל: אני לא יודע איך לייצר אפשרות של כמעט גריעה אוטומטית מנקודת זמן מסוימת.

<מיכל רפאלי כדורי: כיסא מפלט.

איתן כבל: אחרת, זה תמיד "שתו לי, אכלו לי".

<שלמה פילבר: זה סוגיה רוחבית.

<אתי בנדלר: מה שעושה את זה כאן קשה יותר – וזו הייתה הערה שביקשתי להעיר – אם נבצר מחבר מועצה דרך קבע למלא את תפקידו זה נסיבה אובייקטיבית.

איתן כבל: לא דיברתי על מקרה אם חס וחלילה מישהו חלה או יש נסיבות משפחתיות או אני לא יודע מה.

<אתי בנדלר: אני מבינה, אבל זה רק הקדמה למה שאני רוצה לומר.

<מיכל רפאלי כדורי: "דרך קבע" זה אולי שבימי רביעי באופן קבוע יש לו דיונים בעוד דירקטוריון.

<אתי בנדלר: אבל אז לא "נבצר ממנו", זה בחירה שלו.

<אתי בנדלר: "או שנעדר בלא סיבה סבירה מארבע ישיבות מועצה רצופות או משליש הישיבות שקיימה במהלך שנה אחת".

<אתי בנדלר: כאן יש שיקול דעת, שההיעדרות היא ללא סיבה סבירה.

<אתי בנדלר: קודם כול, צריכה להיות חובה של יושב-ראש המועצה לדווח על כך לשר, כי אחרת איך השר יידע, אם יושב-ראש המועצה לא ידווח אף פעם לא יפעילו את הפסקה הזאת.

<אתי בנדלר: שנית, משהשר הגיע למסקנה, לאחר שקיבל את הדיווח, שאותו אדם אכן נבצר ממנו דרך קבע לבצע את תפקידו, או שההיעדרות שלו הכל-כך פסיבית היא בלא סיבה סבירה, מדוע צריכים את אישור הממשלה להעברה מתפקיד?

<דנה נויפלד: מי שממנה הוא הגורם שיכול להעביר מכהונה.

<אתי בנדלר: לכאורה בהיעדר הוראה אחרת בחוק.

<אתי בנדלר: לכן אני חושבת שאם יתקיימו הנסיבות האלה צריכה להיות העברה אוטומטית מן הכהונה.

<שלמה פילבר: לי לא אכפת.

<שלמה פילבר: אתם מכניסים את עצמכם לשדה מוקשים.

<שלמה פילבר: זה עולם שלם שקיים.

<שלמה פילבר: אנחנו מדברים על גוף פנים-ממשלתי, זה חברות ממשלתיות, זה מועצות אחרות.

<שלמה פילבר: למה לעשות עכשיו את הדיון העקרוני המהותי של נציבות שירות המדינה על כל העניינים האלה?

<אתי בנדלר: לדעתי זה לא קשור בכלל לנציבות שירות המדינה.

<דנה נויפלד: יכולות להיות כל מיני נסיבות שאנחנו לא חושבים עליהן.

<דנה נויפלד: לדוגמה, יש חודש צפוף, יש 4 ישיבות בשבועיים ומישהו באותה עת צריך לטפל בילדו החולה.

<אתי בנדלר: זה סיבה סבירה.

<דנה נויפלד: אי אפשר שזה יהיה אוטומטי.

איתן כבל: לא, לא.

איתן כבל: העניין הוא זה, בכל מערכת יש את "הסדרתיים".

איתן כבל: לא משנה אם זו מערכת פוליטית או מערכת מקצועית או סיעה, לא חשוב מה.

איתן כבל: אני מדבר עכשיו ברצינות.

איתן כבל: מה הבעיה במקומות כאלה?

איתן כבל: דיברתי על כך לפני שעה קלה בדיון הקודם.

איתן כבל: יכול ונמצא את עצמנו כאשר מישהו באופן סדרתי לא מגיע לישיבות.

איתן כבל: הוא משנה את מאזן הכוחות שלעתים נוגע להרבה כסף.

<אתי בנדלר: ואין לו סיבה סבירה.

<אתי בנדלר: לא מדברים אפילו על סיבה מוצדקת.

<מיכל רפאלי כדורי: דברים שמחכים לאישור של הגופים המשדרים, שעולים לנו כסף.

איתן כבל: אתה מייצר כאן תגובת שרשרת.

איתן כבל: אם נדרש לנושא מסוים קוורום והנציג לא מגיע, ואז גם השני לא יכול כי גם להוא יש ילדים ויש לו עניינים לעסוק בהם, והוא לא סדרתי אבל בחיים של בני אדם יש מקרים שהוא לא מגיע או היא לא מגיעה, ואז מייצרים פה מערכת שאי אפשר לאשר החלטות.

<דנה נויפלד: האישור של הממשלה פה משרת את השקיפות.

<דנה נויפלד: ברגע שמעלים הצעה כזאת לממשלה אז צריך לנמק אותה, צריך להסביר אותה, כותבים החלטה.

<דנה נויפלד: זה משרת את העניין שזה לא שרירותי.

<אתי בנדלר: את יכולה לקבוע כאן שהממשלה תדון בבקשה בתוך שבועיים מיום שהוגשה?

<אתי בנדלר: את מבינה הרי שזה בדיוק הדרך להפעיל לחצים על חברי הממשלה.

איתן כבל: מה הבעיה שלי פה?

איתן כבל: הם יודעים שתמיד יש את ההגנה.

איתן כבל: אני אפילו לא יודע איך קוראים להם, אני אומר את זה באופן כללי.

איתן כבל: יש מקרה שברגע שאתה לא מגיע ל-4 ישיבות נניח- - -

<אתי בנדלר: ואין לך סיבה סבירה לכך.

איתן כבל: אני רוצה לייצר מצב שאפילו נגיד היעדרות מ-4 ישיבות רצופות, או משהו מעין זה- - -

<הילה שמיר: ואז מה?

<הילה שמיר: מה שאתה מתאר הוא בסלע, אנחנו רואים את זה יום-יום, ולא אוסיף יותר מזה לפרוטוקול.

<הילה שמיר: אבל איך תמנע מצב שיושב-ראש כלשהו ערטילאי שאינו קיים כרגע ירצה להזיז את אחד מחברי המועצה ובעיניו זו לא תהיה סיבה סבירה?

<הילה שמיר: הוא לא צריך לעבור שר, הוא לא צריך לעבור ממשלה.

איתן כבל: לא רציתי להגיד "אחרי 4 ישיבות".

איתן כבל: הילה שמיר, את עוסקת בזה ביום-יום שלך יותר ממני, זו עבודתך.

איתן כבל: מה זה יושב-ראש?

איתן כבל: אם הוא לא הגיע 4 או 5 ישיבות- - -

<הילה שמיר: אתה מייצר מצב של הודעה פורמלית לשר אבל לא הזזה מתפקיד.

איתן כבל: אני מנסה לייצר פה איזה תהליך.

<שלמה פילבר: מצאנו פתרון.

<שלמה פילבר: נעשה את זה הפוך.

<שלמה פילבר: אולי נגיד: מי שנעדר 4 ישיבות רצופות תיפסק כהונתו אוטומטית, אלא אם כן השר, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, יאשר את המשך כהונתו.

<שלמה פילבר: כך מעבירים את האחריות.

<אתי בנדלר: גם אם יש לו סיבה סבירה להיעדרות?

מיקי רוזנטל: לא.

מיקי רוזנטל: באותו ניסוח כמו כאן.

<שלמה פילבר: יצטרך אותו אדם להגיד סיבה סבירה.

<אתי בנדלר: תיפסק כהונתו 30 ימים לאחר מועד ההודעה.

<אתי בנדלר: יש פה שיקול דעת.

איתן כבל: אני גם לא רוצה שיהיה פה כיסא מפלט הפוך, שמישהו אחר יפעיל אותו.

איתן כבל: הבנתם למה אני מתכוון?

איתן כבל: אני רוצה שנחשוב על העניין הזה.

איתן כבל: הרעיון ברור.

איתן כבל: אני רוצה שתהיה מערכת איזונים, שמי שנכנס יודע שהוא לא יכול בשלב מסוים להתחיל לשחק עם העניין הזה: יום בא, ים אסל, יום בסל.

איתן כבל: אבל כפי שהילה שמיר אומרת, אני לא רוצה שמישהו יגיד: זה שיקול הדעת שלי, לא מתאים לי האדם הזה, אני מפטר אותו בקלות.

איתן כבל: למרות שלהיעדר מ-4 ישיבות רצופות, בדרך כלל אם טסת לחוץ לארץ או אם אתה חולה אתה מודיע על כך ואז יש סיבה סבירה.

איתן כבל: הילה שמיר, אצלכם הנעדרים הסדרתיים פשוט יכולים לא להגיע, זה הכול, אף אחד לא נוגע בהם.

<אתי בנדלר: בכל מקרה, אסור שיהיה כאן אישור ממשלה.

איתן כבל: זה ברור לי.

איתן כבל: אם לא, זה לעולם לא יהיה.

מיקי רוזנטל: הפשרה הזאת לא רעה.

מיקי רוזנטל: הפשרה שהציעו היא כדלקמן: בהיעדר סיבה סבירה אי הופעה ל-4 ישיבות רצופות או שליש מן הישיבות בשנה תגרום לפיטוריו של היושב-ראש תוך 30 ימים, אלא בהוראה מיוחדת של השר.

איתן כבל: הבנתם את הרעיון.

איתן כבל: אני לא רוצה לקבל החלטה כעת כי אני לא "סגור" על זה משני הכיוונים.

איתן כבל: אני רוצה שתצא תחת ידינו החלטה נקייה.

איתן כבל: תחשבו על זה.

איתן כבל: אבל הרעיון ברור.

<רועי ברית: סעיף קטן (ג) המקורי היה בעניין כתב אישום.

<רועי ברית: הוא ירד.

<רועי ברית: הוספנו סעיף קטן (ג) חדש שהיה קודם (ד).

<רועי ברית: זה נועד להבהיר שבגלל שיושב-ראש המועצה הוא גם עובד מדינה חלים עליו כללים גם בעניינים אחרים.

<אתי בנדלר: אני חוששת מאוד מהמילים "לפי כל דין".

<אתי בנדלר: ביררתי את זה עם נציבות שירות המדינה ואני חושבת שיש הסכמה שבמקום "לפי כל דין" ייאמר: "לפי חוק שירות המדינה (מינויים) או חוק שירות המדינה (משמעת)" כדי להבהיר בדיוק באילו נסיבות.

איתן כבל: שלא יהיה אפשר "לכדרר" אותו.

מיקי רוזנטל: ומה קורה עם חבר מועצה שאיננו עובד מדינה?

<דנה נויפלד: הסעיף הזה מתייחס רק ליושב-ראש.

<דנה נויפלד: עד עכשיו כל העילות היו כלליות.

<דנה נויפלד: הסעיף אומר רק שבסעיף הזה, לפיו ניתן לסיים כהונה של חבר מועצה, אם אתה יושב-ראש חלות עליך הוראות נוספות מכיוון שאתה עובד המדינה.

איתן כבל: מי בעד סעיף קטן (א), פסקאות (1)-(4), סעיף קטן (ב) וסעיף קטן (ג)?

מיקי רוזנטל: את פסקה (5) אתם מנסחים מחדש.

מיקי רוזנטל: עליה אנחנו לא מצביעים.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיפים אושרו.

<רועי ברית: הכהונה של חברי המועצה היא של 4 שנים.

<רועי ברית: ניתן להאריך אותה בכהונה נוספת של 4 שנים.

<רועי ברית: אם חבר מועצה נכנס כחליף אז אפשר יהיה לתת לו שתי כהונות.

<דנה נויפלד: פלוס התקופה של ההשלמה.

<הילה שמיר: יש לנו את זה היום בחוק הרשות השנייה, בדיוק אותה הוראה, וזה גם קרה דה פקטו.

<אתי בנדלר: אני מבקשת, אני מניחה שאין מחלוקת לגבי העניין, להוסיף בסעיף קטן (א), אחרי מילים "ימונה חבר אחר במקומו" – "מי שוועדת האיתור המליצה עליו כממלא מקום בהתאם להוראות סעיף...".

<דנה נויפלד: זה לא חייב להיות.

<דנה נויפלד: אם יש חליף – זה יהיה הוא, ואם אין חליף אז זה יהיה מישהו אחר.

<שלמה פילבר: ככל שיש.

<שלמה פילבר: תפני להוראות הסעיף.

מיקי רוזנטל: אבל אז הוועדה צריכה לאשר אותו.

מיקי רוזנטל: או שיש חליף או שהוועדה צריכה לאשר.

איתן כבל: כבר דיברנו על זה.

איתן כבל: זה יהיה "או".

<אתי בנדלר: זה אוטומטי.

<אתי בנדלר: קודם כול, ככל שיש ממלא מקום הוא ימונה.

<אתי בנדלר: נדבר על הנוסח אחר-כך.

<דנה נויפלד: לדעתנו זה ברור.

<אתי בנדלר: אני ממליצה לוועדה להוסיף שוב שימונה חבר אחר במקומו "בהקדם האפשרי".

איתן כבל: עשינו את זה כבר במקום אחר.

<אתי בנדלר: עשינו את זה בכל מיני ורסיות ובכל מיני סעיפים.

<אתי בנדלר: כדי שההוראה הזאת תקבל חוזק.

איתן כבל: כדי שאם זה יגיע לבית-המשפט- - -

<אתי בנדלר: מזכירה לי עו"ד אביטל סומפולינסקי שאם מדובר ביושב-ראש אז צריך גם למנות לו ממלא מקום מבין חברי המועצה.

<אתי בנדלר: מי ימונה כיושב-ראש אם היושב-ראש חדל לכהן מסיבה כלשהי?

<שלמה פילבר: זה חייב להיות עובד מדינה.

<שלמה פילבר: כפי שיש מנכ"ל בפועל בחברה ממשלתית.

<שלמה פילבר: לא לוקחים ממלא מקום מבין חברי הדירקטוריון.

<אתי בנדלר: עד שימונה חבר אחר במקומו.

<שלמה פילבר: אחד מן הסמנכ"לים.

<שלמה פילבר: ממלא מקום, כפי שקיים בכל מקום, כמו במשרד ממשלתי כאשר אין מנכ"ל.

<אתי בנדלר: צריך קודם כול למנות לו ממלא מקום ולפעול למינוי יושב-ראש חדש.

<שלמה פילבר: עיקר התפקיד שלו הוא הניהול שהוא עושה כמנהל בכיר בשירות הציבורי, שמנהל עובדים ואופרציה.

<שלמה פילבר: את זה צריך לעשות אחד מן העובדים תחתיו כממלא מקום, כפי שקיים בכל הגופים האחרים.

<שלמה פילבר: אם המועצה צריכה להתכנס אז יכול שצריכה להיות בחירה של אחד מחבריה כיושב-ראש לישיבה.

<אתי בנדלר: צריך לעגן את זה.

<אתי בנדלר: זה מה שאמרתי.

מיקי רוזנטל: משפטית זה חייב להיות.

איתן כבל: אתי בנדלר אומרת בדיוק את מה שאתה אומר.

<שלמה פילבר: יושב-ראש לישיבה.

מיקי רוזנטל: הפרקטיקות האלה קיימות בכל המקומות.

<אתי בנדלר: יושב ראש לישיבה בלבד?

<אלידור בליטנר: כרגע מה שחל על היושב-ראש, שהוא עובד המדינה, לפי הצעת החוק אנחנו מחילים עליו את חוק שירות המדינה (מינויים).

<אלידור בליטנר: בחוק שירות המדינה (מינויים) יש את סעיף 23א, שמדבר על הטלת תפקיד באופן זמני.

<אלידור בליטנר: הסעיף הזה מתייחס ל"נושא משרה" שהוא בין היתר "עובד מדינה שנתונה לו סמכות על-פי חוק, שעליו להפעילה בעצמו", שזה מינויים.

<אלידור בליטנר: סעיף קטן (ב) של אותו סעיף קובע "נתפנתה משרתו של נושא משרה או נבצר ממנו להשתמש בסמכותו או למלא את תפקידו, רשאי השר שעם משרדו נמנית המשרה, בהתייעצות עם נציב השירות, להטיל על עובד מדינה אחר למלא את התפקיד, לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים", ויתר הסעיפים הקטנים מסדירים את תקופת ההארכה, של עוד 3 חודשים, ואחר-כך גם יותר בכל מיני אישורים.

<אלידור בליטנר: כרגע לפי הצעת החוק זה הסעיף שחל.

<דודו קובסניאנו: זה קרה אצלנו במועצה, שלא היה יושב-ראש ומינו באופן זמני ל-3 חודשים ועוד 3 חודשים אחד מבין עובדי המדינה.

<אתי בנדלר: מה התקופה המקסימלית שאפשר למנות?

<דודו קובסניאנו: 3 חודשים, לפי החוק, ואפשר להאריך את התקופה.

מיקי רוזנטל: לפי מה שאמרת, ממלא המקום לא חייב להיות מבין חברי המועצה, הוא יכול להיות כל עובד מדינה.

<שלמה פילבר: לאורך השנים סמנכ"לים במשרד התקשורת היו ממלאי מקום יושב-ראש המועצה.

מיקי רוזנטל: רק רציתי להבין את המשמעות.

איתן כבל: אגיד לכם מה מפריע לי בנוהל הזה.

איתן כבל: ייתכן שלא תהיה ברירה.

איתן כבל: כאשר אדם נמצא במשרד, יש סוג של התנהלות מערכתית, הוא חי את המערכת.

איתן כבל: פה זה מערכת נפרדת.

איתן כבל: בעצם אתה אומר: אין לי פה מישהו, אני מוצא מישהו זמני שהוא בכלל לא במרחב.

<שלמה פילבר: יש לי פתרון לעניין הזה.

<שלמה פילבר: יש שם הרי שני עובדי מדינה.

<שלמה פילבר: שאחד מהם יתמנה.

מיקי רוזנטל: לכן שאלתי אם זה מתוך המועצה כי אז לא יביאו מישהו מבחוץ, שאז אתה לא יודע איפה זה מתחיל ואיפה זה נגמר.

<הילה שמיר: הכוונה הייתה מתוך עובדי אותה רשות.

<הילה שמיר: הוא לא זר, לא ממשרד התחבורה או ממשרד החקלאות.

<הילה שמיר: מתוך עובדי אותו אורגן.

<הילה שמיר: לאו דווקא מבין אותם שניים שמגיעים ממשרד התרבות וממשרד התקשורת.

<הילה שמיר: אתה יכול לקחת מתוך עובדי אותה רשות חדשה שמקימים, אחד מהם.

איתן כבל: אני חושב שההצעה של הילה שמיר היא הדבר הנכון.

איתן כבל: יחד עם זה, צריך להגביל את התקופה, שלא נמצא את עצמנו לעתים מתאהבים ברעיון מסיבות כאלה או אחרות.

<מיכל רפאלי כדורי: לא אנחנו, הוא המתאהב.

איתן כבל: לא הגדרתי מי המתאהב.

איתן כבל: התאהבות זה דבר שפורץ לו.

<דודו קובסניאנו: זה 3 חודשים ועוד 3 חודשים.

<דודו קובסניאנו: זה מוגבל ל-6 חודשים.

<אלידור בליטנר: בחוק שירות המדינה מדובר על 3 חודשים פלוס 3 חודשים, ויש אפשרות להאריך.

<אלידור בליטנר: כרגע לפי הצעת החוק זה מה שחל.

מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים שני דברים.

מיקי רוזנטל: דבר אחד, שזה יהיה מקרב חברי המועצה שהם עובדי המדינה, ודבר שני, שבשום מקרה זה לא יעלה על תקופה של 6 חודשים, 3 חודשים פלוס 3 חודשים.

מיקי רוזנטל: נכון שכך קובע חוק שירות המדינה אבל כאן זה גוף רגיש במיוחד.

<אלידור בליטנר: שם במועצה יש שני עובדי מדינה שיש להם תפקידים אחרים.

<אלידור בליטנר: כלומר, הם עובדי מדינה והם גם חברים במועצה.

<דודו קובסניאנו: גם אצלנו זה היה והם עבדו בתפקידם.

<הילה שמיר: אני חושבת שלא צריך להגביל את זה דווקא להם.

מיקי רוזנטל: השאלה איפה נגרם נזק גדול יותר, אם בא מישהו שלא מבין כלום בתחום ואז יש לו זמן, אבל נדרש לו גם זמן למידה, או שזה מישהו שכבר מצוי בעניין.

<הילה שמיר: לא רק זה.

<הילה שמיר: יש לו גם תפקיד אחר, הוא עובד במשרד אחר.

<הילה שמיר: איך הוא יוכל למלא גם את התפקיד הזה?

איתן כבל: יש X עובדים בתוך הרשות.

איתן כבל: אחד מהם.

<מיכל רפאלי כדורי: לנו זה נראה הגיוני אם הוא עובד הרשות.

<דנה נויפלד: זה לא חבר המועצה.

איתן כבל: בדיוק.

איתן כבל: דנה נויפלד, בגלל שכולכם כל-כך התכוננתם לדיון אז אתם מתייעצים כל הזמן ביניכם.

איתן כבל: זה נוהג מקובל, תוך כדי העבודה לומדים את החומר.

איתן כבל: ההצעה שעלתה כאן היא, קודם כול, שתקופת מילוי המקום תהיה 3 חודשים ועוד 3 חודשים ולא מעבר לזה, בלי הארכות נוספות.

איתן כבל: דבר שני, הוא יבוא מקרב עובדי הרשות והוא יהיה עובד מדינה ואז כל הבעיות שהילה שמיר ואחרים העלו לא מתקיימות פה.

איתן כבל: בסדר?

<אלידור בליטנר: עובדי הרשות, אף אחד מהם כמובן לא עמד בכל תנאי הכשירות למועצה.

איתן כבל: כשחס וחלילה קורה משהו למפקד בקרב אומרים לחייל: נסמיך אותך להיות מ"מ, נשלח אותך חצי שנה לעשות קורס קצינים?

איתן כבל: לכן הכהונה מוגבלת בזמן.

מיקי רוזנטל: יכול להיות שבחוק צריך לכתוב שרצוי שיהיה חבר מועצה, ואם לא אז חבר הרשות.

איתן כבל: לא, אני לא רוצה שזה יהיה חבר מועצה, להיפך.

איתן כבל: חבר מועצה זה לא טוב כי הוא מנוּע.

מיקי רוזנטל: אבל הוא עבר ועדת איתור.

<הילה שמיר: קודם כול, 8 מתוך חברי המועצה הם אנשי ציבור, הם לא עובדי מדינה.

איתן כבל: בסוף יש איזון בין חברי המועצה.

איתן כבל: זה לא הרצוי אבל זה המצב הכי טוב שאנחנו יכולים לייצר בנסיבות האלה.

<אתי בנדלר: מי ימנה?

איתן כבל: השר.

מיקי רוזנטל: זה פררוגטיבה של השר.

מיקי רוזנטל: לא נעשה ועדת איתור מיוחדת.

<הילה שמיר: באותה דרך מינוי.

מיקי רוזנטל: אנחנו בונים אימון עם השר מחדש.

<מיכל רפאלי כדורי: אפשר שזה יהיה השר, אבל אני רוצה להעיר שאת המינוי הקבוע כדאי שתבחר ועדת איתור.

איתן כבל: גברתי, אני רוצה להזכיר, זו אחת הסיבות שאני רוצה להקדיש מחשבה לעניין.

איתן כבל: נצביע על סעיף 6עג עם כל התיקונים.

<אתי בנדלר: את המילים "למעט יושב-ראש המועצה" בשלב זה אדוני שם בסוגריים, ואם יוחלט בסופו של דבר שוועדת האיתור – בעצם בסעיף קטן (ב) זה לא רלוונטי.

<אתי בנדלר: השינויים הם שניים.

<אתי בנדלר: אחד, בסעיף קטן (א), שאם היה לחבר המועצה שחדל לכהן ממלא מקום שהמליצה עליו ועדת האיתור, ימנו אותו, הוא ברירת המחדל הראשונה.

<אתי בנדלר: דבר שני, אם התפטר או חדל לכהן היושב-ראש ימנה לו השר ממלא מקום מבין עובדי הרשות לתקופה של 3 חודשים שניתן להאריך אותה ב-3 חודשים נוספים בלבד.

<רועי ברית: בסעיף קטן (א), רצית להוסיף גם "בהקדם האפשרי".

<אתי בנדלר: נכון.

איתן כבל: מי בעד סעיף 6עג עם התוספות והשינויים?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<אלידור בליטנר: בסעיף קטן (א) מדובר על חבר מועצה.

<אלידור בליטנר: אולי כדאי להבהיר לעניין התוספת של העברה לחליף, שקודם כול הולכים לחליף, שזה נכון רק לגבי חברי מועצה שאינם היושב-ראש, כי ליושב-ראש אין חליף.

<אביטל סומפולינסקי: ועדת האיתור ממליצה היום רק על נציגי הציבור.

איתן כבל: על זה דנו עכשיו שעה.

איתן כבל: כל העניין הוא שאנחנו יודעים שלחבר מועצה יש חליף.

<רועי ברית: רק עובדי מועצה נציגי ציבור יש להם חליף.

<רועי ברית: לעובדי המדינה אין חליפים.

איתן כבל: על זה אמרנו "בהקדם האפשרי".

איתן כבל: העניין ברור.

איתן כבל: זו דקלרציה.

איתן כבל: זה חשוב.

<דנה נויפלד: זה לא דקלרציה.

<דנה נויפלד: זה סעיף מהותי.

מיקי רוזנטל: זה סעיף שכאשר מגיע לבית-המשפט יש לו משמעות.

איתן כבל: חשוב שזה נכתב אבל זה לא – אני לא מטיל דופי למפרע.

<בשארה אלי פראן: הערה קצת באיחור לפני שמתקדמים, עד שקלטתי את התיקון שהצעת לגבי הארכת התקופה למחליף.

<בשארה אלי פראן: אני מבקש שזה יישאר לפי הנוסח בחוק שירות המדינה (מינויים), שזה מינוי של השר בהתייעצות עם הנציב.

<בשארה אלי פראן: בסופו של יום אנחנו כן צריכים- - -

איתן כבל: אבל את הנציב ממנה השר...

<בשארה אלי פראן: אנחנו צריכים תמיד להיות ברמה המנהלית בתוך הפעלת המנגנון הזה.

<בשארה אלי פראן: צריך לא לסטות מן הכללים.

<אתי בנדלר: "ימונה על-ידי השר, בהתייעצות עם נציב שירות המדינה".

איתן כבל: מי בעד סעיף 6עג עם התוספות והשינויים?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר עם התוספות.

איתן כבל: על סעיף 6עד עדיין לא הצבענו.

איתן כבל: חברים יקרים, אני יודע מה אמרתי.

איתן כבל: אמרתי סעיף 6עג עם התוספות והשינויים, והצבענו על זה.

איתן כבל: תודה רבה.

<אתי בנדלר: היושב-ראש צדק, כי הייתה כבר הצבעה קודם על סעיף 6עג, אבל כעת הייתה תוספת, שזה יהיה בהתייעצות עם נציב שירות המדינה, ועל זה הוועדה הצביעה.

<אתי בנדלר: עכשיו חוזרים לסעיף 6עד.

איתן כבל: מי בעד סעיף 6עד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<אתי בנדלר: ואם ניגוד העניינים הוא של היושב-ראש?

<אתי בנדלר: אה, זה כתוב, בסדר.

מיקי רוזנטל: ממלאים טופס ניגוד עניינים?

<שלמה פילבר: ברור, כמו כל עובד מדינה.

מיקי רוזנטל: אני לא מדבר על עובדי המדינה.

מיקי רוזנטל: עובדי המדינה ממלאים טופס כזה בכל מקרה.

מיקי רוזנטל: אני שואל על חברי המועצה.

מיקי רוזנטל: הם ממלאים טופס ניגוד עניינים כראוי וכנדרש?

<שלמה פילבר: אם הם קשורים בזיקה פוליטית.

מיקי רוזנטל: תן לי לשאול.

מיקי רוזנטל: מה אכפת לך?

מיקי רוזנטל: עוד לא הצטערתי על שאלה ששאלתי.

מיקי רוזנטל: על אלה שלא שאלתי אני מצטער מאוד.

<דנה נויפלד: אם יש ניגודי עניינים באופן קבוע – זה לא המקרה.

מיקי רוזנטל: ברור, אני יודע.

מיקי רוזנטל: שאלתי באופן עקרוני.

איתן כבל: אדוני המנכ"ל, תודה רבה.

איתן כבל: יהיה לנו קשה מאוד בלעדיך, אני כבר רואה את עצמי הולך וקמל.

איתן כבל: ..

<אתי בנדלר: אז מה עם ניגוד עניינים של היושב-ראש?

<אתי בנדלר: למי הוא יודיע על כך?

<דנה נויפלד: לשר.

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: "יודיע על כך ליושב-ראש המועצה; נתברר ליושב ראש המועצה כאמור" – כלומר שיש ניגוד עניינים – "יודיע על כך לשר".

<דנה נויפלד: הכוונה אם יש ניגוד עניינים לגביו.

מיקי רוזנטל: לגבי היושב-ראש?

מיקי רוזנטל: אז זה לא מנוסח היטב.

מיקי רוזנטל: זה לא מה שכתוב פה.

<אביטל סומפולינסקי: זה בעיה של נוסח.

<אביטל סומפולינסקי: זה לא צריך להיות "כאמור".

איתן כבל: מה שכתוב פה בעברית מדוברת זה שרשרת הפעולה כדלקמן:

איתן כבל: חבר המועצה הודיע ליושב-ראש, ואם השתכנע – הודיע לשר.

איתן כבל: זה מה שכתוב פה.

איתן כבל: צריך להבהיר את זה.

איתן כבל: לפי מה שאתם אומרים חבר המועצה צריך רק להודיע ליושב-ראש, והיושב-ראש מחויב להודיע לשר.

<דנה נויפלד: צריך להיות: "ואם הוא יושב-ראש המועצה".

<אתי בנדלר: נבהיר את זה בנוסח.

איתן כבל: אני מעלה להצבעה את סעיף 6עה, עם חידודי הנוסח באשר למי מוסר למי.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

מיקי רוזנטל: כמה זה היום הסיווג הגבוה?

<הילה שמיר: אצלנו זה לפי תקנות וזה נמוך ביותר, 300 שקל לישיבה, משהו כזה.

מיקי רוזנטל: כמה זה הגבוה?

<אורי אפלבום: 800 שקל.

<הילה שמיר: זה עוד אחד מן הפרמטרים של עצמאות.

מיקי רוזנטל: אגב, יש פה בעיה כי המוטיבציה של אנשים טובים לבוא לזה נמוכה מאוד.

מיקי רוזנטל: זה תגמול לא ראוי.

מיקי רוזנטל: כמה ישיבות יש בשנה?

מיקי רוזנטל: 10-12?

מיקי רוזנטל: אפשר למצוא שיטת תגמול ראויה.

<הילה שמיר: יש הרבה יותר מ-10-12 ישיבות של המועצה בשנה.

מיקי רוזנטל: אתה מקבל 5,000 שקל.

מיקי רוזנטל: מצד אחד, אנשים לא באים בשביל הכסף, אבל מצד שני, צריך להיות גמול גבוה יותר כדי לעודד אנשים להיות חברים במועצה.

איתן כבל: אנחנו לא יכולים לקבוע את הגמול.

<אתי בנדלר: פה קבעו את הגמול הגבוה.

מיקי רוזנטל: זה ממש מגוחך.

<הילה שמיר: אתה לא יכול בחוק אחד לקבוע גמול אחר.

מיקי רוזנטל: אתה מצפה שיבואו האנשים הכי טובים.

<הילה שמיר: 800 שקל לישיבה שנמשכת 3 שעות זה לא נורא.

<הילה שמיר: למה צריך יותר?

מיקי רוזנטל: אני לא רוצה להגיד לך כמה מקבלים בדירקטוריון של בנק לאומי כאשר באים להשתתף בישיבה.

<הילה שמיר: אבל זה לא בנק לאומי.

<הילה שמיר: זה בדיוק העניין.

<הילה שמיר: 800 שקל לישיבה של 3 שעות זה לא רע בכלל, זה מספיק.

<הילה שמיר: זה לא בנק לאומי ולא בנק הפועלים.

מיקי רוזנטל: 4,800 שקל מקבלים היום להשתתפות בישיבה בבנק לאומי.

מיקי רוזנטל: זה כמו מה שמקבלים בחוק הזה בשנה.

מיקי רוזנטל: נכון שאנשים לא באים לזה בשביל הכסף אבל בכל אופן.

מיקי רוזנטל: יש דרך לטפל בזה באופן קצת יותר ראוי?

<הילה שמיר: אבל למה?

<הילה שמיר: מה הסיבה?

<הילה שמיר: זה לא בנק לאומי וזה לא בנק הפועלים.

<הילה שמיר: 800 שקל ל-3 שעות ישיבה זה לא רע, זה בסדר גמור.

מיקי רוזנטל: אסביר.

מיקי רוזנטל: אין חולק על כך שאנחנו רוצים את האנשים הטובים ביותר בדירקטוריון הזה.

מיקי רוזנטל: אם למשל מדובר ברופא שבשעה בקליניקה שלו משתכר 5,000 שקל ואנחנו גורמים לו להפסד משמעותי, או אם מדובר בעורך-דין- - -

<הילה שמיר: לא מסתכלים על זה כך.

מיקי רוזנטל: המוטיבציה העיקרית של אנשים שבאים לשם היא לא כספית, אין שאלה בכלל.

מיקי רוזנטל: זה לא השאלה.

מיקי רוזנטל: אני גם לא מנסה לרמוז על זה.

מיקי רוזנטל: אבל אני חושב שראוי שיהיה גמול ראוי.

מיקי רוזנטל: זה לא הכנסה אלא פיצוי.

איתן כבל: בסוף-בסוף יש תחרות על אנשים טובים, זה לא משאב בלתי נדלה.

איתן כבל: אנשים באופן טבעי עושים לעצמם חשבון.

איתן כבל: זה כמו שרברב שבא ולא נגע בצנרת אלא רק אמר: ראיתי, אני לא יכול לטפל בזה.

איתן כבל: 250 שקל צריך לשלם לו על ה-3 דקות שהוא היה בבית ואמר שהוא לא יכול לטפל, וכך גם לגבי מתקן מזגנים.

איתן כבל: בסוף-בסוף, אגיד לך, הילה שמיר, בקל וחומר למערכת שהולכת ונטווית בוועדת פילבר, זאת הולכת להיות מערכת חדשה.

איתן כבל: כל מה שידענו עד היום זה העולם הישן.

איתן כבל: מנסים לבנות פה עולם חדש, ואנחנו רוצים שיהיו בו האנשים הכי טובים.

איתן כבל: אנחנו רוצים לנסות לתגמל אותם, אנחנו רוצים גם שלאנשים תהיה מוטיבציה.

מיקי רוזנטל: זה אפילו לא תגמול.

איתן כבל: זה פיצוי.

איתן כבל: ברמה של האנשים שאתה רוצה שיבואו זה פיצוי, יותר נכון לקרוא לזה כך ולא תגמול.

איתן כבל: אני לא יודע מה היכולת שלנו.

<הילה שמיר: זה צריך להיות מאוזן, לא נמוך כמו היום אבל לא גבוה כמו בבנק הפועלים והבנק לאומי.

מיקי רוזנטל: בבנק לאומי זה 4,800 שקל לישיבה.

מיקי רוזנטל: מי מדבר על זה?

איתן כבל: האם יש ביכולתנו בכלל – אני לא יודע אם יש לנו יכולת כזו – לקבוע לחוק אחר במובן הזה?

<הילה שמיר: ואז קובעים שזה מעל הגמול שנקבע לחברה בסיווג הגבוה ביותר?

<אורי אפלבום: אני בודק את הסכום כי מה שאמרתי זה לגבי תאגידים סטטוטוריים.

<אורי אפלבום: אבל זה פחות או יותר.

מיקי רוזנטל: בואו נמשיך ואחר-כך נחזור לסעיף ונראה אם צריך לקבוע תעריף אחר.

איתן כבל: אתה ממילא לא יכול לשנות פה.

חי שגב: אני מבקשת להאיר את תשומת לבכם לפרט קטן ופרוזאי אבל חשוב, לאור הניסיון.

חי שגב: על-פי חוק הבזק חברי המועצה לכבלים ולוויין זכאים להחזר על דמי מנוי לאותן חברות הטלוויזיה הרב-ערוצית.

חי שגב: מכיוון שהמועצה העתידית הולכת לפקח גם על שוק הטלוויזיה הרב-ערוצית אני מציעה לשאול את הפסקה הרלוונטית מחוק הבזק.

חי שגב: חשוב שחברי המועצה יצפו ויראו את החומרים שעליהם הם מופקדים בפיקוח.

חי שגב: ב"ברודקאסט" כמובן זה לא issue כי זה בחינם.

<דודו קובסניאנו: בחוק יש סמכות להתקין תקנות בעניין דמי מנוי.

<אתי בנדלר: הסעיף ההוא, מוצע לבטל אותו?

<דנה נויפלד: כן.

<אתי בנדלר: אז ברגע שנגיע לסעיף נדון על העניין.

<דנה נויפלד: נכון שזה נוגע לפה.

מיקי רוזנטל: למה לבטל?

איתן כבל: תהיה לו אפשרות לצפות גם בכבלים וגם בלוויין ביחד.

<דנה נויפלד: זה או-או.

מיקי רוזנטל: ההיגיון אומר שבבית יש לך בין כה וכה את אחד מהם, וכאשר אתה ממונה ואמור לראות גם מזה וגם מזה אז אתה מקבל עוד אחד על חשבון המדינה כי זה במסגרת תפקידך.

<דנה נויפלד: אתה גם לא יכול לצפות בטלוויזיה בו-זמנית הן בכבלים והן בלוויין.

מיקי רוזנטל: אתה יכול להיות מנוי גם וגם, אין שום בעיה.

<דודו קובסניאנו: אתה יכול, בוודאי, אתה יכול להקליט.

<אתי בנדלר: למה לבטל את זה אם זה כלי לעבודה?

<דנה נויפלד: מה שהוועדה רוצה.

איתן כבל: אף מערכת לא תתמוטט בגלל זה ואף אחד לא יבקש להיות בדירקטוריון בגלל זה.

<אתי בנדלר: אז נכניס את זה לחוק, נוסיף את סעיף קטן (ב).

חי שגב: בסוף זה כסף קטן בכלל ההוצאות.

<דנה נויפלד: אפשר להוסיף את סעיף קטן (ב) ולהכניס את זה לשם.

איתן כבל: יש עוד משהו שנוכל להוסיף להם?

<אתי בנדלר: "דמי מנוי לכבלים או ללוויין לפי בחירתו"?

מיקי רוזנטל: לפי החלטתו.

מיקי רוזנטל: הוא יחליט.

<דודו קובסניאנו: זה מה שהיה.

איתן כבל: עזוב אותי ממה שהיה.

איתן כבל: מה שהיה היה.

איתן כבל: אדוני מוכן לתת לי להציע?

איתן כבל: אם אחרי כן אדוני יחשוב שצריך להוסיף משהו – פשוט הלכתי על מה שנאמר.

איתן כבל: אם נקודת המוצא היא שהוא רוצה להיות מעודכן בכל התהליך, אם בבית יש לו לוויין הוא יצטרך את הכבלים.

איתן כבל: זה לא לבחירתו.

איתן כבל: זה בנוסף.

איתן כבל: דהיינו, אם בבית הוא מחובר לכבלים הוא יקבל גם חיבור ללוויין.

איתן כבל: הדבר היחיד שהוא יכול לעשות, אם נניח מחירו של אחד מהם גבוה אז הוא יתנתק ויתחבר לשני... שיהיה לו גם את הכבלים וגם את הלוויין.

איתן כבל: ומה עם "עידן"?

חי שגב: שם זה הוצאה חד-פעמית.

מיקי רוזנטל: ב"עידן" פעם אחת אתה מוציא 400 שקל ונגמר.

איתן כבל: עכשיו אדוני יוכל לומר מה שהוא רצה.

<דודו קובסניאנו: במקום להחליט אם זה במקום או בנוסף, היה כתוב: "השר יקבע בתקנות".

<דנה נויפלד: השר לא יקבע בתקנות.

<דנה נויפלד: החוק יקבע.

<דודו קובסניאנו: "וכן לעניין החזר הוצאות לחברי המועצה בשל תשלום דמי מנוי לבעלי רישיונות".

<אתי בנדלר: זה החזר הוצאות או פטור מתשלום?

<דודו קובסניאנו: מה זה פטור מתשלום?

<דודו קובסניאנו: אתה משלם ומחזירים לך עבור דמי המנוי.

איתן כבל: דודו קובסניאנו, יכולת לוותר.

איתן כבל: הוועדה מאשרת עם הצ'ופר.

איתן כבל: תנסחו את זה בהתאם.

<אתי בנדלר: עכשיו יהיו הרבה מועמדים...

איתן כבל: מי בעד סעיף 6עו, עם הסעיף הקטן שהתווסף בו?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: לשליש אין את הפריבילגיה להכתיב לוח זמנים?

<הילה שמיר: לא.

<הילה שמיר: זה סעיף שנלקח מן החוק שלנו והוא נותן בעצם כוח מסוים לשליש מחברי המועצה.

<הילה שמיר: ברגע שיושב-ראש לא רוצה להעלות נושא מסוים, וזה קרה, אם יש לו מכתב משליש מחברי המועצה הוא חייב בתוך 8 ימים להעלות את הנושא הזה לדיון.

<הילה שמיר: זה הכוח שניתן מעבר לכוח השוטף של היושב-ראש.

<הילה שמיר: הגיוני שהיושב-ראש עצמו קובע את הישיבות השוטפות.

איתן כבל: הכול בסדר גמור, אינני חולק על מה שנאמר.

איתן כבל: בסך הכול ניסיתי לומר, היושב-ראש תוך 10 ימים צריך לכנס את ישיבת המועצה, אלא אם כן חשב שהנושא חשוב והוא יכול לכנס את המועצה גם אחרי 24 שעות או אחרי כמה שעות.

איתן כבל: נכון?

<הילה שמיר: כתוב: "או בתוך תקופה קצרה יותר".

<הילה שמיר: כן.

איתן כבל: כפי שהוא מחליט.

איתן כבל: וצריך שיהיה קוורום והכול.

<מיכל רפאלי כדורי: זה שליש מתוך כמה?

איתן כבל: שליש מתוך החברים.

<הילה שמיר: שליש מתוך החברים הממונים, לא מתוך מי שנמצא בישיבה.

איתן כבל: השאלה שלי היא, אם לדעת השליש יש נושא שצריך לדון בו לאלתר, אם כבר יש להם אפשרות להכתיב נושא כשליש מן החברים- - -

<הילה שמיר: כי אתה יוצר אנרכיה.

<הילה שמיר: הוא שואל למה השליש לא יכול גם לקבוע את המועד.

<הילה שמיר: אבל אז יש סכנה של אנרכיה מסוימת.

<הילה שמיר: אתה צריך בכלל זאת לתת למי שמנהל את האפשרות לנהל.

<הילה שמיר: אתה נותן לו 10 ימים.

איתן כבל: קיבלתי.

איתן כבל: אנחנו מאשרים עם התוספת של המילה "מכהנים".

<אורי אפלבום: אני רוצה לעדכן, זה בערך 1,500 שקל.

<אתי בנדלר: זה יוצא בערך 450 שקל ביד – מס הכנסה 50%, דמי ביטוח לאומי.

מיקי רוזנטל: זה אם הוא מרוויח יותר מ-40,000 שקל בחודש.

מיקי רוזנטל: עכשיו זה במתחם הסבירות.

מיקי רוזנטל: תמיד מדברים בסכומים ברוטו, אף פעם לא בנטו.

איתן כבל: אנחנו מעלים להצבעה את סעיף 6עז, עם התוספת של המילה "מכהנים".

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<הילה שמיר: העלו פה את הקוורום, לפחות לגבינו, משליש לכמעט חצי.

<הילה שמיר: אצלנו עד עכשיו הקוורום לקבלת החלטות היה שליש ופה מוצע שזה יהיה כמעט חצי.

איתן כבל: אני מקבל את זה.

איתן כבל: אני מכיר מקרים שיושבי-ראש בהרבה ארגונים, וגם בכנסת, "מתקתקים" בכל מיני מניפולציות שבסוף מאפשרות לקבוצה קטנה לקבל את ההחלטה.

<דנה נויפלד: לכם יש 15 חברים, זה יותר.

<הילה שמיר: אבל זה "שליש ממספר חבריה".

<דנה נויפלד: עדיין המספר אובייקטיבית קטן יותר.

איתן כבל: אני מניח שזה סעיף סטנדרטי.

<דודו קובסניאנו: יש לי שאלה.

<דודו קובסניאנו: כתוב שליושב-ראש יהיה קול נוסף אבל החריגו את ועדת המכרזים.

<דודו קובסניאנו: ואם בוועדת המכרזים יש קולות שקולים למה שליוש

<דודו קובסניאנו: ב-ראש לא יהיה קול נוסף?

<דנה נויפלד: זה הנוסח שקיים היום.

איתן כבל: גם אם הנוסח הזה לא קיים, אני לא מקבל את הטענה הזאת.

מיקי רוזנטל: זה צודק, בנושא התקשרויות אסור שתהיה הכרעה עם קול כפול ליושב-ראש.

<דנה נויפלד: בוועדת מכרזים לזיכיונות או לרישיונות.

<דנה נויפלד: היום יש פחות מאשר היו פעם, אבל עדיין יש מכרזים.

<דנה נויפלד: ברדיו למשל יש עדיין משטר של זיכיונות.

<דנה נויפלד: עדיין היום לפי חוק התקשורת יש מכרזים לבעלי רישיון ייעודי.

<דנה נויפלד: זאת אומרת ועדת המכרזים עוד תעבוד.

<דנה נויפלד: זה לא רכש, זה המועצה.

<דנה נויפלד: אם יש ועדת מכרזים של רכש זה לא יהיה המועצה.

מיקי רוזנטל: זה רק לרישיונות ולזיכיונות.

איתן כבל: חברים יקרים, ועדת מכרזים גם לספירת.

איתן כבל: .. – אני אומר את העיקרון שעל-פיו אני עובד.

איתן כבל: בוועדת מכרזים, לא משנה של איזה גוף, אני לא מוכן לתת ליושב-ראש קול עודף, כתפיסה.

איתן כבל: זה לגמרי פתח לדברים שלא רוצים בהם.

איתן כבל: אני מעלה להצבעה את סעיף 6עח.

איתן כבל: לא הוספנו ולא גרענו מן הסעיף.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

<רועי ברית: זה מה שדיברנו עליו קודם.

איתן כבל: למעט 3 הנקודות המרכזיות ההן.

<אתי בנדלר: אני מבינה שברשות השנייה נקבע שחבר מועצה לא יהיה יושב-ראש של יותר מוועדת משנה אחת, ויש גם איזה מנגנון ערר.

<אתי בנדלר: יש דבר כזה?

<הילה שמיר: כן.

<הילה שמיר: יש דיון חוזר במליאה.

<הילה שמיר: קודם כול יש את סעיפים 18, 19 ו-20 לחוק הרשות השנייה.

<הילה שמיר: על מה את שואלת?

מיקי רוזנטל: בכמה ועדות משנה מותר להיות חבר?

<אתי בנדלר: מותר להיות חבר בכולן, אבל יושב-ראש של כמה ועדות משנה חבר מועצה יכול להיות?

מיקי רוזנטל: האם חבר שאינו חבר בוועדת משנה יכול לערער למועצה?

<הילה שמיר: כן.

<הילה שמיר: אצלנו זה קבוע גם בתקנון שלנו.

<הילה שמיר: שימו לב שגם כאן הכניסו, ובצדק: "המועצה תקבע לעצמה את דרכי עבודתה".

<הילה שמיר: זה אומר שהיא צריכה לעשות לעצמה תקנון מסודר, שיהיה קבוע, שכל חברי המועצה קובעים.

<הילה שמיר: אצלנו אי אפשר, בתקנון נקבע שחבר מועצה אחד לא יכול לכהן כיושב-ראש של יותר משתי ועדות משנה קבועות.

<הילה שמיר: מותר לו להיות יושב-ראש של ועדה אחת.

<הילה שמיר: חבר הוא יכול להיות בכמה וכמה ועדות, תלוי כמה ועדות יש.

<הילה שמיר: אם יש ועדת אד-הוק שהוקמה לנושא מסוים הוא כן יכול להיות יושב-ראש שלה.

<דנה נויפלד: אבל זה לא בחוק.

<הילה שמיר: לא בחוק.

<הילה שמיר: זה בתקנון, זה לא נכנס לחוק.

<הילה שמיר: בתוך החוק יש את סעיף 19, שמדבר על ערר של חברי ועדת משנה.

<הילה שמיר: אם שניים מחברי ועדת משנה שרוצים לערור לפני מליאת המועצה על החלטה שנתקבלה בניגוד לדעתם הם יכולים לעשות את זה, הם יכולים להגיש את הבקשה תוך 48 שעות והיושב-ראש צריך לעכב את ביצוע ההחלטה עד שהערר שלהם נידון במליאה.

<הילה שמיר: זה מופיע בחוק.

<אתי בנדלר: הנושא של יושב-ראש של יותר מוועדת משנה אחת נקבע בסעיף 18(ג) לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

<הילה שמיר: את צודקת, רק אמרתי שבתקנון שלנו נקבע שאם יש ועדת משנה קבועה, כמו ועדת כספים או ועדת ביקורת, וועדה שהיא אד-הוק, אז הוא יכול להיות יושב-ראש של ועדה קבועה ושל ועדת אד-הוק.

<הילה שמיר: של שתי ועדות קבועות הוא לא יכול להיות יושב-ראש.

<הילה שמיר: זו הייתה הפרשנות שניתנה.

<אתי בנדלר: זה עניין של פרשנות.

<אתי בנדלר: מה שמופיע בסעיף 18(ג) הוא "לא ישמש חבר המועצה יושב-ראש של יותר מוועדת משנה אחת", בין אם היא אד-הוק ובין אם היא ועדה קבועה.

<אתי בנדלר: זה לשון ברורה מאוד של החוק.

<אתי בנדלר: אני מפנה את תשומת הלב.

מיקי רוזנטל: למה גרעתם את זה מהצעת החוק שלפנינו?

<אתי בנדלר: הילה שמיר, אולי את יכולה לומר, מתוך הניסיון שלך, למה זה חשוב?

<אתי בנדלר: האם זה חשוב?

<הילה שמיר: נתחיל דווקא בערר.

<הילה שמיר: אם משרד התקשורת לא מתנגד אז אפשר להכניס את זה.

<הילה שמיר: זה החוק שלכם, אתם אחראים עליו.

<הילה שמיר: בעיקרון אצלנו עשו יותר שימוש בסעיף שכן הוכנס, על שליש מחברי המועצה שמגישים בקשה לדיון בנושא שהיושב-ראש לא רוצה לדון בו.

<הילה שמיר: בחמש ומשהו השנים האחרונות אפילו פעם אחת לא היה מקרה שהשתמשתי בסעיף 19.

<הילה שמיר: אולי בגלל זה חשבנו בזמנו – החוק הזה נוסח מזמן, אני מנסה לחשוב למה זה נוסח.

<הילה שמיר: אם זה ייכנס, זה בסדר, אבל זה סעיף שיחסית לא נעשה בו הרבה שימוש.

<הילה שמיר: לגבי העניין של לא להיות יושב-ראש של יותר מוועדת משנה אחת – אני חושבת שזה נכון כי צריך להקדיש את הזמן.

<הילה שמיר: כשאתה יושב-ראש של ועדת משנה קבועה ראוי שתקדיש את הזמן ושלא יהיה גורם אחד שפתאום שולט על כמה ועדות משנה.

<הילה שמיר: אני חושבת שזה נכון.

<דודו קובסניאנו: למה להכניס את כל הדברים האלה בחוק ולא להסמיך את המועצה לקבוע?

<דודו קובסניאנו: זה רזולוציות יותר מדי מצומצמות.

<הילה שמיר: הם היו עד עכשיו בחוק.

<אתי בנדלר: אם לא מתייחסים לזה בחוק אז המועצה יכולה לקבוע ויכולה שלא לקבוע.

<אתי בנדלר: היא יכולה לקבוע בהתאם לעקרונות הקבועים היום בחוק והיא יכולה לסטות מהם לחלוטין.

<אתי בנדלר: לכן אני שמה את זה על שולחן הוועדה כדי שחברי הכנסת יכריעו בשתי השאלות האלה.

<אתי בנדלר: אני חוזרת על שתי השאלות כדי שהוועדה תחליט.

<אתי בנדלר: היא יכולה להגיד: אנחנו לא רוצים להתעסק בזה, שהמועצה תקבע לעצמה את סדרי עבודתה.

<אתי בנדלר: השאלה הראשונה היא האם לשלב בחוק סעיף שקיים היום בחוק הרשות השנייה, בסעיף 18(ג): "לא ישמש חבר המועצה יושב-ראש של יותר מוועדת משנה אחת".

איתן כבל: קודם כול, זה צריך להיות.

איתן כבל: יושב-ראש ועדת משנה זה סוג של פריבילגיה.

איתן כבל: לא מתאים לתת לחבר אחד להיות יושב-ראש של כמה ועדות משנה.

איתן כבל: אני רוצה להוסיף את זה להצעת החוק.

איתן כבל: חשבתי שזה ברור מאליו.

<אתי בנדלר: אין התייחסות בהצעת החוק לעניין הזה.

<אתי בנדלר: הנושא השני הוא ערר של חברי ועדת משנה.

<אתי בנדלר: סעיף 19 לחוק הרשות השנייה קובע היום: "(א) שניים מחברי ועדת משנה שמונו לפי סעיף 18(א)(1), שמונו כחברים בוועדת המשנה, רשאים לערור לפני מליאת המועצה על כל החלטה של הוועדה שהתקבלה בניגוד לדעתם.

<אתי בנדלר: (ב) הערר יוגש ליושב-ראש המועצה, ובהיעדרו לממלא מקומו, תוך 48 שעות מאת קבלת ההחלטה, והוא יעכב את ביצוע ההחלטה עד להכרעתה של מליאת המועצה.

<אתי בנדלר: "

איתן כבל: מה הבעיה עם זה?

<אתי בנדלר: לא הוצע לכלול את הסעיפים האלה בהצעת החוק והשאלה אם הוועדה מעוניינת בכך או לא.

<הילה שמיר: אגב, הראשון נראה לי יותר קריטי מהשני.

<הילה שמיר: השני יותר מתאים לתקנון.

<אתי בנדלר: הסעיף הראשון הוא "לא ישמש חבר המועצה יושב-ראש של יותר מוועדת משנה אחת".

מיקי רוזנטל: זה מקובל עליי.

מיקי רוזנטל: זה נכון.

<דנה נויפלד: זה מאוד-מאוד פרטני ונקודתי.

<אתי בנדלר: הסעיף השני עניינו בערר של חברי ועדת משנה: "שניים מחברי ועדת משנה שמונו כחברים בוועדת משנה רשאים לערור לפני מליאת המועצה".

מיקי רוזנטל: הייתי משאיר להם את זה כנהלים פנימיים.

מיקי רוזנטל: לא הייתי מכניס את זה לחוק.

מיקי רוזנטל: לא נורא שזה בחוק, אבל זה רמת רזולוציה שראוי שהמועצה תחליט בעצמה.

איתן כבל: יש לי שאלה אליך, גברתי, עו"ד בנדלר.

איתן כבל: סליחה, אתם לא פה לרגע.

איתן כבל: אנחנו חוזרים לדיון.

איתן כבל: קיבלנו את התוספת הראשונה של היועצת המשפטית אבל העניין השני זה כבר כללי עבודה במועצה.

איתן כבל: מי בעד סעיף 6עט עם התוספות?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: אני חוזר ואומר, הסעיף הזה בסדר בשביל הניהול השוטף, אבל אני מפחד מאוד מכך שזה מקבע מצב שלא ממהרים למנות אדם נוסף.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר לכם, המועצה בנויה כמו תצרף, היא בנויה מתמהיל מסודר מאוד.

איתן כבל: צריך למצוא פה תוספת לסעיף הזה.

<הילה שמיר: אבל חיזקתם את זה בדרך אחרת.

<הילה שמיר: אתם הרי משאירים את ועדת האיתור בצורה חריגה מאוד.

איתן כבל: חברות וחברים, אני זוכר את כל מה שאמרנו.

איתן כבל: כל העניין הוא שסעיף 6פ לא זוכר.

איתן כבל: בניסוח שלו, הוא לא זוכר.

איתן כבל: אנחנו רוצים בסך הכול למצוא את ההבהרה שמונעת את המצב הזה, שיש מישהו שיתאהב בסעיף כפי שהוא ולך עכשיו תתווכח, פרשנות וכן הלאה.

איתן כבל: אני רוצה שיובהר שאם יש צורך בדיון בשבוע הבא באיזה עניין לא נעכב את הדיון, אבל שזה נכנס לתוך תהליך מיידי, שאם אין לו את החליף שלו המועצה תמנה.

<דנה נויפלד: אבל לא בסעיף הזה.

<דבורה קמחי: מה גם שחלק מחברי המועצה הם עובדי מדינה.

<אתי בנדלר: כאן הם מציעים 5 חברים.

<אתי בנדלר: הרכב המועצה מונה 11 חברים.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, הם יוצאים מתוך הנחה שפחות ממחצית חברים מכהנים כדין בכלל.

<אתי בנדלר: זה מצב שאי אפשר לדעתי לקבל אותו.

<אתי בנדלר: זה צריך להיות לפחות מחצית.

<דנה נויפלד: לא בסעיף הזה.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה נועד לתוקף פעולות, הוא לא נועד למה שאת אומרת.

<דנה נויפלד: הסעיף של הקוורום, שמדבר על מספר חברים שצריכים לקבל החלטה, הוא הסעיף הרלוונטי.

<דנה נויפלד: זה לא כאן.

<אתי בנדלר: אני ממש לא מקבלת את עמדתך.

איתן כבל: כפי שסעיף 6פ מנוסח הוא מוסיף חטא על פשע, לפחות על-פי ההבנה שלי.

איתן כבל: זה גם מה שאמרתי, ועכשיו כשמעירה את עיני היועצת המשפטית, וקראתי את הנוסח, הניסוח בעצם אומר:

איתן כבל: לא נורא אם יש רק 5 מתוך 11.

מיקי רוזנטל: הוא לא אומר את זה אבל במשתמע זה כן.

<דבורה קמחי: מה גם שהמועצה מורכבת גם מנציגי ציבור וגם מעובדי מדינה.

<דבורה קמחי: בהחלט יכולה להיווצר סיטואציה שרק עובדי המדינה יישארו לפרק זמן ממושך.

<אתי בנדלר: זה לא יכול להיות כי יש בסך הכול שלושה עובדי מדינה.

<דבורה קמחי: שלושה מתוך חמישה.

איתן כבל: יש כאן מצב שיכול להיות שלא יקרה והכול בסדר אבל למה לנו לפתוח פתח?

איתן כבל: זה מסוג הדברים שאפשר לתקן אותם.

מיקי רוזנטל: לאן אתה חותר?

מיקי רוזנטל: הבנתי את הביקורת שלך.

מיקי רוזנטל: מה אתה מציע?

מיקי רוזנטל: 7 חברים?

איתן כבל: לא.

איתן כבל: לא על זה אני מדבר.

איתן כבל: יש את הדיונים, יש קוורום, יש את כל הכללים.

איתן כבל: אין בעיה, לא צריך את זה בשביל הקוורום וכל הדיונים האחרים.

איתן כבל: אני מדבר על כך שהסעיף הזה בעצם מקטין את המוטיבציה למנות חליפים, או חליף לחליף.

איתן כבל: אתה מבין את מה שאני אומר?

מיקי רוזנטל: כן.

מיקי רוזנטל: אז אני חוזר בי.

מיקי רוזנטל: אני לא בטוח שזה בסעיף הזה.

מיקי רוזנטל: בעיקרון אתה צודק.

<קריאה: אולי תגביל את התקופה לפרק זמן מסוים.

מיקי רוזנטל: זה מצריך מחשבה.

איתן כבל: זה "לא יפחת משישה חברים".

איתן כבל: נצטרך לחשוב על זה.

איתן כבל: דנה נויפלד, הבנת אותי?

<דנה נויפלד: זה צריך להופיע בסעיף על הקוורום.

<דנה נויפלד: כאן זה נועד לצורך אחר, זה נועד למקרה שמגלים בדיעבד שהיה פגם במינוי.

<דנה נויפלד: זה נסיבות אחרות לגמרי.

<דנה נויפלד: כאן זה סעיף על תוקף פעולות.

מיקי רוזנטל: יכול להיות שנשים את זה בסעיף על הקוורום.

<אתי בנדלר: אז תמחקי את "מחמת שהתפנה מקומו".

איתן כבל: אני לא אוהב את הסעיף הזה.

איתן כבל: סידרנו פה, סידרנו שם, בסוף יש סעיף שנותן יותר מדי פתח, שקובע שיכול שזה יתאפשר.

איתן כבל: יכול להיות ששלושה יתפטרו, זה קורה, שנבחר שר תקשורת חדש והוא לא מוצא חן בעיניהם.

<הילה שמיר: דנה נויפלד ניסתה להגיד שמלכתחילה הסעיף הזה נועד בדיוק למנוע מצב שבו משתקים את הפעולה של הרגולציה דרך זה שהתפטרו אנשים, ומצד שני גם לא מקדמים את המינוי ואז אין רגולציה.

<הילה שמיר: אני מבינה את החששות, משם זה בא.

<דנה נויפלד: לפעמים יש סיבות אובייקטיביות מדוע המינוי מתעכב, לפעמים יש עתירה לבג"ץ על משהו.

<דנה נויפלד: זה קורה.

<דנה נויפלד: זה נועד להבטיח המשך פעילות, את תוקף הפעולות של המועצה.

איתן כבל: חמישה זה מעט מדי.

<דבורה קמחי: שבעה לפחות יכולים לייצר איזון.

<דבורה קמחי: מכיוון שליוש

<דבורה קמחי: ב-ראש יש קול כפול ויש נציגי ציבור: שלושה נציגי ציבור, שלושה עובדי מדינה וליושב-ראש קול כפול.

<דבורה קמחי: זאת אומרת שתמיד לעובדי המדינה יש רוב.

איתן כבל: יש בהצעה הזאת משהו.

מיקי רוזנטל: השאלה אם אפשר לעמוד בזה ואם זה לא ישתק את המועצה.

מיקי רוזנטל: מאוד הייתי רוצה בזה, זה נראה לי מאוד.

איתן כבל: פתחתי ואמרתי שאני לא רוצה חוק מצוין.

איתן כבל: אז בואו נסתפק בשישה.

<הילה שמיר: בדרך כלל לא קובעים מספר זוגי.

איתן כבל: בחייכם, אתם עם המספרים הזוגיים שלכם.

<הילה שמיר: כדי שלא יצטרכו להפעיל כל פעם את הקול הכפול אז בדרך כלל לא קובעים מספר זוגי.

<קריאה: זה לא שישה בדיון.

<אלידור בליטנר: קודם היה קוורום, וגם במקרה של תיקו יש סעיף הסדר.

איתן כבל: שישה זה בסדר גמור.

איתן כבל: מי בעד הסעיף, עם התוספת?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

מיקי רוזנטל: זה לא סותר את עניין הקוורום המחייב?

מיקי רוזנטל: שם אמרנו חמישה ופה שישה.

איתן כבל: פה זה לניהול כולל של המערכת.

איתן כבל: אם המערכת יכולה להמשיך ולהתקיים היא חייבת שיהיו בה לפחות שישה חברים.

מיקי רוזנטל: זאת אומרת שהקוורום הרגיל זה חמישה, נסתפק בזה.

מיקי רוזנטל: רק רציתי לחדד שלזה התכוונת.

איתן כבל: אני מבין שזה סטנדרטי.

מיקי רוזנטל: לא הייתי בשיעור הזה של דיני הראיות.

מיקי רוזנטל: אתה יכול להסביר בקצרה מה זה אומר?

מיקי רוזנטל: אני מניח שאני יודע.

<אתי בנדלר: שאפשר להגיש תעודה לבית-המשפט כעובד ציבור.

מיקי רוזנטל: פסקה (1) זה חוק הבחירות.

מיקי רוזנטל: מה זה אומר, שאתה לא יכול לבחור ולהיבחר?

מיקי רוזנטל: שאתה צריך להתפטר כך וכך חודשים לפני?

מיקי רוזנטל: פסקה (2), חוק שירות הציבור (מתנות), זה שאסור לך לקבל מתנות.

מיקי רוזנטל: בפסקה (3), חוק העונשין, מה הכוונה פה?

<הילה שמיר: יש הוראות חוק העונשין שהן ספציפיות לעובדי הציבור בתפקידם כעובדי ציבור.

מיקי רוזנטל: למשל העלבת עובד ציבור.

<הילה שמיר: לא רק מהצד של ההעלבה אלא גם מן הצד השני.

מיקי רוזנטל: למה פקודת הראיות פה?

<אתי בנדלר: זה מה שאני אמרתי.

מיקי רוזנטל: בסדר.

מיקי רוזנטל: חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), זה תקופת הצינון.

מיקי רוזנטל: חוק שירות המדינה (סיווג פעילות מפלגתית ומגבית כספים) – אני יודע מה זה.

מיקי רוזנטל: בסדר.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: אני חושב ש-3 חודשים זה הרבה זמן.

<אתי בנדלר: יכול להיות שאין ישיבה חודשית כי אפשר לא לקיים ישיבה חודשית אם יש סיבות סבירות.

<מיכל רפאלי כדורי: מבחינתנו זה הקפאת הפעילות.

איתן כבל: זה מה שאני אומר.

איתן כבל: עליכם חשבתי.

מיקי רוזנטל: אם הם לא מתכנסים זה פיזור המועצה.

מיקי רוזנטל: רק רציתי להבהיר את הנקודה.

מיקי רוזנטל: הרי השר, אם המועצה לא מתכנסת, אחרי חודש או חודשיים יכול לפנות ליושב-ראש המועצה ולהגיד לו: אני מתרה בך אם לא תתכנסו.

מיקי רוזנטל: אחרי 3 חודשים הוא רשאי גם להודיע על פיזור בהתרעה.

מיקי רוזנטל: זה משהו אחר.

<הילה שמיר: אתה יוצר גם פגמים.

<הילה שמיר: אתה לא רוצה שההודעה על הפיזור תהיה מיידית אחרי חודש או חודש וחצי שלא קורה משהו.

<הילה שמיר: אני מסכימה עם מה שאתה אומר.

איתן כבל: אני מבין לחלוטין את מה שאתה אומר, אני גם מבין את זה בפשט, אבל אני חושב שזה צריך להיות הרבה יותר ברור, החדות של הדברים.

איתן כבל: כפי שאמרה מיכל רפאלי כדורי, בסוף הרגולטור הזה הוא לחם חוק של כל הגופים האלה.

איתן כבל: אם אפילו במשך חודשיים אין בו פעולה רצופה של התנהלות עלולה להיווצר כאן פגיעה קשה מאוד.

<הילה שמיר: אבל כתובות פה שתי מילים חשובות מאוד: "ובכלל זה".

<הילה שמיר: כלומר, גם אם התכנסו, אם השר מוצא שיש פגיעה – הרי מנסים ליצור פה איזה איזון, מצד אחד ששר לא יוכל להעיף מועצה בכל רגע, ומצד שני שהמועצה תתפקד.

<דנה נויפלד: אפשר להציג את הצד השני.

<הילה שמיר: האיזון, זה רק דוגמה: "ובכלל זה כי לא קיימה ישיבות".

<הילה שמיר: יש אלף סיבות אחרות, שאם היא לא מתפקדת השר יכול לטפל בעניין.

איתן כבל: הרישה ברורה.

איתן כבל: הם יכולים להתכנס ולא לעשות שום דבר.

איתן כבל: זה לא העניין, זה ברור.

איתן כבל: פה התכנסות היא דבר ממשי.

איתן כבל: אם אתה לא מתכנס- - -

<הילה שמיר: אתה מתכוון לדבר מדיד שאפשר לראות.

איתן כבל: נכון, אם אתה לא מתכנס אתה לא מבצע את הפעולות שלשמן נבחרת.

<דנה נויפלד: אני רוצה להציג את הצד השני.

<דנה נויפלד: פיזור המועצה באופן הזה הוא אקט מאוד-מאוד קיצוני.

<דנה נויפלד: היה אפשר להציג טענה: מה פתאום אפשר לפזר את המועצה?

<דנה נויפלד: זה התערבות גדולה מאוד, זה גוף שאמור להיות עצמאי.

איתן כבל: על כך אין ויכוח.

<דנה נויפלד: לכן היה ניסיון, ניסינו למצוא איזה איזון, שמצד אחד, אם יש גוף שאינו מתפקד, והממשלה גם אחראית לתת שירות לגופים המסחריים, אז צריך לתת לשר אפשרות או לפזר או שהמועצה תתקן את דרכיה.

<דנה נויפלד: מצד שני, אנחנו לא רוצים לתת פה דריסת רגל של איומים כלפי המועצה.

<דנה נויפלד: לכן ה-3 חודשים נראו איזון מתאים, שאם באמת במשך 3 חודשים הגוף הזה לא מתפקד אז ניתן להתריע בפניו: שימי לב מועצה, יפזרו אותך.

איתן כבל: הבנתי כבר קודם את כל מה שאמרת.

איתן כבל: אני בסך הכול אומר שהמהלך של הפיזור צריך להיעשות אחרי חודשיים ולא אחרי 3 חודשים.

איתן כבל: הנחת העבודה היא שהמועצה גם לא מתפקדת, לא רק שהיא לא מתכנסת.

איתן כבל: כי ההשפעה על הגופים הנסמכים על שולחן המועצה היא דרמטית.

<הילה שמיר: אם רוצים בחוק הזה, למרות שהרשות הזאת הופכת להיות רשות פנים-ממשלתית, להשאיר עוגנים של עצמאות הייתי נזהרת מלקצר את התקופה.

<הילה שמיר: חודשיים זה יכול להיות יולי-אוגוסט ולא יצא קוורום כי אנשים יצאו לחופשות.

<הילה שמיר: אז זהו, אפשר לפזר את המועצה?

<הילה שמיר: זה המצב.

<הילה שמיר: אם יבוא שר שיתייחס בצורה לא עניינית אז זה בהחלט יכול לקרות.

<דנה נויפלד: אולי נכתוב "בהיעדר סיבה סבירה".

מיקי רוזנטל: כתוב שהוא צריך לנמק אחר-כך למה.

<הילה שמיר: אז הוא ינמק.

איתן כבל: אני מבין לחלוטין, כולנו פה באותו צד.

איתן כבל: העניין אחר, כפי שאנחנו רוצים להגן עליהם אני שואל מי יגן עלינו מהם.

איתן כבל: יש גם את הסיטואציה הזאת.

איתן כבל: יש כלים להגן עליהם.

איתן כבל: בנינו מערכת שלמה שלא נראתה, גם בתאגיד השידור וגם פה.

איתן כבל: אמרתי, מרוב "שלייקעסים" לא נצליח לפעול.

איתן כבל: כאשר השר ירצה לדבר השר יצטרך לתת לו לשבת ולעמוד לפני המתמנה.

איתן כבל: אבל צריך למצוא גם את הכלים להגן על הלקוחות.

<הילה שמיר: אני חושבת ש-3 חודשים זה בהחלט בסדר גם כלפי הלקוחות.

מיקי רוזנטל: אתה רואה מצב שמועצה לא מתפקדת.

מיקי רוזנטל: זה עניין של איזון, איפה לשים את הקו הזה.

<רועי ברית: אולי נגיד "שלא קיימה ישיבות בתדירות שנקבעה במשך שלושה חודשים רצופים לפחות בלא סיבה סבירה".

מיקי רוזנטל: זה אולי עוזר.

<אתי בנדלר: האם לא ראוי להוסיף כאן הוראה, לפיה אם פוזרה המועצה יפעל השר למינוי מועצה חדשה בהקדם האפשרי?

<הילה שמיר: הוראה כזאת קבועה היום בסעיף 22(ג) בחוק הרשות השנייה, שאומר שתוך 30 ימים תמונה מועצה חדשה.

<אתי בנדלר: בשידור הציבורי כתוב "תוך 60 ימים".

<אתי בנדלר: אני לא יודעת מה סביר לצורך העניין הזה כי צריכים לקבל המלצות.

איתן כבל: 60 ימים זה סביר.

<אתי בנדלר: לכן אני מתלבטת.

<אתי בנדלר: לכן אמרתי "בהקדם האפשרי".

מיקי רוזנטל: זה מה שמופיע בחוק רשות השידור.

<רועי ברית: זה לא יעבור ב-60 ימים.

מיקי רוזנטל: סליחה, בתאגיד הציבורי זה תוך 60 ימים.

<דנה נויפלד: זה בעייתי.

מיקי רוזנטל: מצד שני, מועצה זמנית, שמומלץ לפי נוסח החוק שלא תקבל החלטות, זה גם בעייתי.

<דנה נויפלד: היו תקופות של בחירות, היו כל מיני דברים, שבמשך 60 ימים אי אפשר למנות.

<דנה נויפלד: לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אי אפשר למנות בתקופת בחירות.

<דנה נויפלד: זה קרה ולא סיימו קדנציה.

<דנה נויפלד: זה לא ריאלי.

<דנה נויפלד: זה סתם לשים מכשול בפני המועצה.

מיקי רוזנטל: מה כן ריאלי בעיניך?

<אתי בנדלר: "בהקדם האפשרי" זה המינימום.

מיקי רוזנטל: אבל אז יכול להיות מצב שיש בחירות ובמשך 9 חודשים יש מועצה זמנית שאסור לה לקבל החלטות מהותיות.

<דנה נויפלד: זה האיזון.

מיקי רוזנטל: ואז מופיע גוף שידור שיש לו לוח שידורים לאשר ולא מאשרים לו.

מיקי רוזנטל: אז מה?

מיקי רוזנטל: זה מטורף.

<הילה שמיר: הסיפה, של הימנעות מקבלת "החלטות משמעותיות שאינן נדרשות לצורך תפקודה השוטף והתקין של הרשות", היא שיכולה, אם כבר, לפעמים לפגוע בלקוחות.

<הילה שמיר: אם הלקוח, שהוא הגוף המפוקח, כן חייב שיתנו לו רישיון באותה תקופה, שזה החלטה משמעותית מאוד, אי אפשר לקבל החלטה כזאת?

מיקי רוזנטל: יש שני צדדים.

מיקי רוזנטל: אני מציג לך את הצד השני.

איתן כבל: הילה שמיר, את עכשיו מתחילה לדבר לעניין לגבי הסעיף הקודם.

איתן כבל: צריך להגן גם על הלקוחות.

מיקי רוזנטל: מה עושים במצב הזה?

מיקי רוזנטל: אתם אומרים שאי אפשר שזה יהיה, אבל אי אפשר גם שזה יישאר.

<דנה נויפלד: יש לפעמים נסיבות, זה פשוט מניסיון שכבר היה, שנכנסו לתקופת בחירות ואז במשך חצי שנה או יותר מרגע שהוכרז ועד אחרי הבחירות לא ניתן היה למנות.

מיקי רוזנטל: אבל פה פוגעים בגוף מסחרי שרוצה לעבוד והוא רק מחכה.

מיקי רוזנטל: יש פה בעיה.

<רועי ברית: זה "בהקדם האפשרי".

<רועי ברית: כבר קבענו שוועדת האיתור תהיה קבועה.

מיקי רוזנטל: אתם מבינים את הבעיה שאני מתאר?

מיקי רוזנטל: היא בעיה אמיתית.

<דנה נויפלד: זה בעיה.

<דנה נויפלד: אוי לי מזה ואוי לי מזה.

מיקי רוזנטל: אציע הצעה אחרת ותראי אם את יכולה לקבל אותה, שזה יהיה תוך 90 ימים, אלא אם כן נתקיימו נסיבות של בחירות, או משהו כזה.

<אתי בנדלר: בדיוק בכיוון שלך, חשבנו שאולי מינוי המועצה החדשה יהיה בתוך 60 ימים, אלא אם כן נתקיימו נסיבות חריגות המונעות מינוי מועצה בתקופה הזאת.

<דנה נויפלד: אני עוסקת במינויים של מועצות.

<דנה נויפלד: אני לא זוכרת שום מינוי של מועצה, כשמדובר על מספר של 11 חברים, שוועדת איתור, אפילו אם היא מתכנסת באותו יום שהוועדה מתפזרת יכולה בתוך 60 ימים למנות.

<דנה נויפלד: אני לא מכירה.

<אתי בנדלר: צריך לבדוק את הכישורים של האנשים.

<דנה נויפלד: צריך לפרסם מודעה, צריך לראיין אותם, לבחור אותם, לשלוח אותם לוועדת גילאור, לקבל תשובות, להעביר לממשלה.

מיקי רוזנטל: לכן הצעתי 90 ימים.

איתן כבל: חצי שנה – אין "סרט" כזה.

<רועי ברית: אז "בהקדם האפשרי".

<הילה שמיר: "בהקדם האפשרי" זה תיבה ריקה.

<דנה נויפלד: זה לא בשליטה של הגורם הממנה.

מיקי רוזנטל: 90 ימים.

מיקי רוזנטל: שיעבדו מהר.

<קריאה: אבל יש את הנסיבות החריגות.

מיקי רוזנטל: חצי שנה זה מוגזם, זה בלתי אפשרי.

איתן כבל: חצי שנה – אני לא יודע להגיד את המספר הזה.

מיקי רוזנטל: אתה לא יכול "לתקוע" גוף עסקי לחצי שנה כי אתה "תקוע".

<דנה נויפלד: בכל מקרה יהיה "תקוע" בגלל שלא יתמנו.

מיקי רוזנטל: התוצאה היא אותה תוצאה, את מבינה את זה.

איתן כבל: מה נשמע פחות, חצי שנה או 6 חודשים?

איתן כבל: או אפשר גם להגיד 6 כפול 30.

<דנה נויפלד: אתה מינית, אתה יודע כמה זמן זה לוקח.

איתן כבל: אני יודע, אבל את זוכרת אילו מינויים היו שם?

איתן כבל: היה צריך למנות שם 7,000 אנשים.

<דנה נויפלד: המינויים אורכים זמן.

<דנה נויפלד: אתם שמים פה פרוצדורה על פרוצדורה.

<אתי בנדלר: לעומת זה, יש ועדת איתור קבועה.

<דנה נויפלד: ועדת האיתור הקבועה – זה לא קשור.

מיקי רוזנטל: את לא צריכה למצוא ועדת איתור.

<דנה נויפלד: ממלא מקום זה לתקופה של המועצה.

<דנה נויפלד: זה לא נכון.

<דנה נויפלד: כאשר מועצה מסיימת אז החליף לא רלוונטי.

<דנה נויפלד: זה מחייב לבחור 22 אנשים ב-3 חודשים.

<דנה נויפלד: אני מאתגרת פה כל אחד, שיראה לי איך אפשר לעשות את זה, וזה בלי מאורעות מיוחדים שקורים בגלל החיים.

<רן שטרית: 120 ימים.

איתן כבל: 120 ימים – זה גם נשמע הרבה.

מיקי רוזנטל: זה הכי הרבה שאתה יכול לתת.

מיקי רוזנטל: אתה גם נדיב.

<אתי בנדלר: נגיד: "120 ימי עבודה".

איתן כבל: אנחנו מדברים על סעיף 6פב עם התוספות והשינויים שסיכמנו.

<אתי בנדלר: השינויים שדובר עליהם עד כה הם כדלקמן: בסעיף קטן (א) השינוי היה "שלושה חודשים רצופים ללא סיבה סבירה"; והוראה נוספת, ש"מינוי מועצה חדשה ייעשה בתוך מאה ועשרים ימי עבודה, אלא אם כן נתקיימו נסיבות חריגות המונעות מינוי מועצה בפרק זמן זה".

<אתי בנדלר: נבחן אם צריך להוסיף הוראה, שיהיה ברור שכאשר נגמרו הנסיבות צריך למנות מייד.

<אתי בנדלר: אני חושבת שזה מיותר, אבל נבדוק.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: אני רוצה להתייעץ אתכם בקול האם להמשיך לדון בסעיפים עכשיו.

איתן כבל: אמרתי שאני מתייעץ אתכם.

איתן כבל: לא אמרתי שאקבל את עמדתכם.

איתן כבל: קבעתי שהדיון יסתיים בשעה 15:30.

איתן כבל: נמסרה הודעה מראש.

איתן כבל: אילולא הודעתי זה היה משהו אחר אבל הודעתי שהדיון יסתיים בשעה 15:30.

איתן כבל: בדיוק הגענו בתזמון מסודר לסימן ד'.

איתן כבל: רצית לומר משהו, גברתי?

<אילאיל לבנת: כבוד היושב-ראש, שאלת שאלה.

<אילאיל לבנת: רציתי לציין שלנו הנושא פה מהותי מאוד ולא היינו רוצים שהוא יידון בחופזה.

<אילאיל לבנת: אני מדברת על סוגיית האגרות.

<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו מפרגנים שזה יהיה העובדים הכי טובים.

איתן כבל: ברשות

איתן כבל: כם, אני מודה לכם, נעמה לי חברתכם מאוד.

איתן כבל: עשינו היום עבודה לא רעה.

איתן כבל: הישיבה נעולה.