הוועדה המיוחדת לדיון בהלס"י בנושא קשיים ברפורמה בשירות המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 9, 2016-06-01 09:00

רועי פולקמן: בוקר טוב לכולם, תודה לכל מי שהגיע.

רועי פולקמן: אני רוצה להזכיר: באופן מכוון הוגדרה הוועדה למעקב אחרי הרפורמה למספר חודשים מוגדר, ואנחנו אמורים לסיים בסוף החודש הקרוב, עם נייר המלצות שיונח על שולחן מליאת הכנסת.

רועי פולקמן: זה הדיון הראשון למושב הקיץ.

רועי פולקמן: הרעיון היה לא להתפרש על יותר מדי דברים, אלא הוגדרו כמה נושאים שעליהם אנחנו רוצים לראות שינוי משמעותי ולראות שאנחנו אכן מתקדמים.

רועי פולקמן: לכן אמרנו שנקדיש את הישיבה הראשונה לכמה נושאים שדנו עליהם ברמה כזו או אחרת בפעמים קודמות, ומאוד חשוב לנו שזה לא סתם יהיה דיונים אלא שבאמת נראה שמה שדובר עליו מתקרב לשינוי.

רועי פולקמן: אולי אפתח בכך שאדבר על מה הם אותם נושאים.

רועי פולקמן: הכינו נייר מעקב, לבקשתנו, על חלק מהנושאים שהוגדרו ברפורמה ועליהם דיברנו במושב הקודם, עליהם גם נעשה מעקב היום.

רועי פולקמן: נבקש לראות איפה הדברים תקועים, מה צריך להיות, איפה יש פער, אולי, בין ההבנה שלנו לגבי איך שהדברים נתפסים בנציבות או במשרדים וננסה להבין איפה הדברים עומדים.

רועי פולקמן: אגיד בקצרה, אחר כך צוות הנציבות, הסטודנטים וכו'.

רועי פולקמן: אני רוצה שנהיה ברורים מה הם הנושאים שעליהם אמרנו שנעשה מעקב.

רועי פולקמן: אחד הדברים הקריטיים ביותר זה הסיפור של מעבר ממכרז פנימי למכרז בין-משרדי.

רועי פולקמן: בעיניי, אחד השינויים הכי דרמטיים שאנחנו יכולים להעביר את המערכת כרגע זה שמפסיקים עם המכרזים הפנימיים.

רועי פולקמן: בהדרגה כמובן, אבל מפסיקים.

רועי פולקמן: בסופו של דבר לא יהיו יותר מכרזים פנימיים.

רועי פולקמן: צריכים להיות מכרזים בין-משרדיים בשירות המדינה כדי למנוע מצב.

רועי פולקמן: ראינו את זה, היה כאן דוח מבקר המדינה שקיימנו עליו דיון בוועדה המשותפת לוועדת הביקורת ולוועדה הזאת בשבוע שעבר, והנתונים הראו באופן מובהק שבמכרזים פנימיים מספר המתמודדים מאוד נמוך – לעתים זה מתמודד אחד, לעתים שניים – מכיוון שבשפת העם קוראים לזה "מכרז תפור", במובן הזה שיודעים בתוך המשרד מי אמור להיבחר.

רועי פולקמן: הרבה פעמים זה גם הגיוני – לפעמים זה ממלא המקום, זה הסגן.

רועי פולקמן: זה גם בסדר, אפשר להגיד שיש למנהל האגף סגן ואם יש מכרז פנימי אז הסגן נבחר.

רועי פולקמן: זה לא בהכרח רע, אבל זה בהכרח אומר שגם אם רוצים לפתוח את זה, מכרזים פנימיים לא מייצרים פתיחות.

רועי פולקמן: נאמר על פילוט שהתחיל באפריל - - -

<גבריאלה אשכנזי: זה שלב.

רועי פולקמן: אוקיי, שלב.

רועי פולקמן: אבל לא הבנו כמה משרדים, מה לוחות הזמנים.

רועי פולקמן: נשמח להבין איך הדברים האלה קופצים מדרגה.

רועי פולקמן: עלתה גם הסוגיה של מכרז בין-משרדי, שיכיל לא רק את המשרדים אלא גם גופים סטטוטוריים נוספים.

רועי פולקמן: זה עלה כאן בדיון, ההסתדרות אמרה שהיא מוכנה לשקול את זה.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים לדעת אם זה נבדק, אם זה עומד על השולחן, אם אנחנו יכולים לעזור בזה, אבל בוודאי לנוע מהר עם הסוגיה והאם היעד הסופי שלנו הוא באמת שלא יהיו מכרזים פנימיים אלא יהיו מכרזים בין-משרדיים.

רועי פולקמן: זה יהיה המכרז הפנימי החדש.

רועי פולקמן: הדבר השני - סוגיית הזמנים.

רועי פולקמן: גם היא עלתה בדוח הביקורת, כמובן אמרנו את זה גם בדיון עם ועדת הביקורת.

רועי פולקמן: הרבה מהדוח היה על תקופות שקדמו לרפורמה.

רועי פולקמן: אגיד משהו על סוגיית הזמנים.

רועי פולקמן: ה-SLA, תהליכי הבדיקה, כל סוגי ההצהרה האישית – כל מה שקשור לסוגיות הזמן של הבדיקות.

רועי פולקמן: נושא נוסף מרכזי שביקשנו להעלות היום, מה שעלה בדוח מבקר המדינה – מה לא נמדד בזמן, וזה הזמן מרגע הצורך לאפיין את התפקיד ועד פרסומו של המכרז.

רועי פולקמן: אמרנו שמה שאנחנו יודעים למדוד היום זה מפרסום המכרז, ואנחנו רואים שיפור בזמן.

רועי פולקמן: אבל יש זמן נעלם, שעליו הצביע גם מבקר המדינה, שאנחנו לא יודעים למדוד אותו היום, שבו מתפנה תפקיד ועד שאנחנו מגדירים אותו ומאפיינים אותו אנחנו לא יודעים כמה זמן עובר, ויכול להיות שגם פה יש בור שמעכב אותנו שבועות או חודשים, אנחנו לא יודעים.

רועי פולקמן: עלתה עוד סוגיה בדוח הביקורת, ואני חוזר עליה, היא סוגיית מילוי המקום.

רועי פולקמן: איפה היתה סוגיית מילוי המקום בעייתית?

רועי פולקמן: במקומות שבהם יש צפי שמשרה תתפנה.

רועי פולקמן: יש מקרים שבהם בן אדם קם יום אחד ואומר: אני מתפטר.

רועי פולקמן: אבל יש גם הרבה מאוד מקרים אחרים שאנחנו יודעים לצפות אותם: חופשות לידה, פנסיה.

רועי פולקמן: זה לא פתאום קם לו בוקר אחד אדם ויצא לפנסיה או שבוקר אחד העובדת יצאה לחופשת לידה.

רועי פולקמן: במקומות האלה בוודאי לא יכול להיות מצב שמגלים שבוע לפני וצריך למצוא ממלא מקום, ואז לא ברור אם יש תהליך מספיק סדור, אם עשו חפיפה ועוד.

רועי פולקמן: בעניין הזה, חלק ממה שהעלתה הנציבות זה מערכת המחשוב, שאמורה להציף.

רועי פולקמן: לכאורה, אמורה להיות מערכת דגל שאומרת: במשרד הבריאות בחודש אפריל יש 20 עובדים שיוצאים – אלה לחופשת לידה, אלה לפנסיה.

רועי פולקמן: המשרד יודע את זה שלושה חודשים מראש, יודע לפרסם נוהל מילוי מקום, נוהל קול קורא, נוהל מכרז.

רועי פולקמן: אם זו עזיבה לתמיד זה מכרז חדש שצריך לצאת ארבעה חודשים לפני שבן אדם יצא לפנסיה, אם זו חופשת לידה אז מילוי מקום.

רועי פולקמן: בסדר, אבל לעשות את זה למפרע, לא ברגע האחרון.

רועי פולקמן: ואז עלתה סוגיית מערכת המחשוב, נתייחס אליה היום.

רועי פולקמן: אתמול שוחחתי גם עם עוזי, שאני מבין שאחראי על נושא המרכב"ה מזה תקופה.

רועי פולקמן: נדבר גם על זה.

רועי פולקמן: נושא אחרון, שהוא מרכזי מאוד ונפתח אתו את סבב ההתייחסויות, זה נושא קליטת סטודנטים.

רועי פולקמן: בדיון נאמר שיוגדר פול של סטודנטים שעוברים הליך שהם נכנסים לאותו פול, ואז זה לא אוטומטי, אבל הם יכולים להתמודד באותם מכרזים בין-משרדיים.

רועי פולקמן: להבנת הוועדה זה אמור להיות על משרדי פיילוט, אבל בפועל זה בוצע על מאגרי נושא תכניים.

רועי פולקמן: זאת אומרת, רק סטודנטים במקצועות שהוגדרו בחסר נכנסו לפיילוט.

רועי פולקמן: תיכף ירחיבו על זה יותר, כי ועד הסטודנטים הכין איזשהו נייר.

רועי פולקמן: ננסה להבין איפה הפער בין מה שהבנו למה שלא.

רועי פולקמן: אלה, בגדול, הנושאים שננסה לעשות עליהם בצורה עניינית מעקב: סוגיית המכרזים, לוחות זמנים של המכרזים וסוגיית המחשוב וסוגיית הסטודנטים.

רועי פולקמן: נפתח עם עניין הסטודנטים, המעקב אחר כל נושא קליטת סטודנטים והמשמעויות.

רועי פולקמן: אני מבקש מוועד הסטודנטים, הכנתם נייר עמדה שהוגש לוועדה, תתייחסו בקצרה לעיקרי הדברים ואיפה הפערים כי אכן, כמו שהנציבות הבטיחה, התחלנו תהליך, נעשה עבודה בנציבות על נושא קליטת הסטודנטים, הם התחייבו לקדם את זה.

רועי פולקמן: אני יודע שנעשתה עבודה, אני יודע שהתקיימו פגישות עם התאחדות הסטודנטים.

רועי פולקמן: בואו נבין איפה הפערים, כי רצון טוב בוודאי יש.

<רעיה קלימי: הייתי שמחה שהנציגות יציגו קודם בשביל שנבין.

רועי פולקמן: בסדר גמור.

<רון צור: אנחנו שמחים לחזור למפגש פה.

<רון צור: בזמן שהכנסת היתה בפגרה עשינו לא מעט דברים במסגרת הרפורמה.

<רון צור: פתחנו את המדרשה הלאומית.

רועי פולקמן: ברכות.

<רון צור: אנחנו מזמינים את הוועדה לבוא לבקר את הבכירים שנמצאים שם.

<רון צור: לפני חודש נפתח קורס בכירים ראשון; סגרנו קורס סמנכ"לים ראשון; התחלנו בפיילוט של פרסום טווח שכר.

<רון צור: אני חושב שכל זה נעשה בצורה מאוד יפה.

<רון צור: המשכנו עם מערכות עובדים דיפרנציאליות, הרחבנו את זה לעוד עשרות אלפי עובדי מדינה.

<רון צור: עוד 15 משרדים הצטרפו לגל שלוש, ובימים אלה אנחנו לקראת סיום המסע הזה.

<רון צור: מסע לא פשוט, אבל התוצאות שלו כבר ניכרות: גם במובן של הנחת מסד נתונים מסודר לעתודות ניהוליות, שאילן רם מתחיל את העבודה; תהליכים של סיום העסקה לעובדים שלא מתאימים, כניסה למסלול של אי-התאמה לשירות מדינה.

<רון צור: המסע הזה בשנה השלישית, נמצא לקראת סיומו לסבב הנוכחי, ואני חושב שבצורה יפה.

<רון צור: יציאה לדרך למה שנקרא "סקר מקום העבודה הטוב במדינה".

<רון צור: דובר על כך שרוצים שלא תהיה רק תמונה מצד ההנהלה כלפי מטה אלא גם מלמטה כלפי מעלה, זאת אומרת כיצד העובדים חשים לגבי ההנהלה.

<רון צור: גמרנו את ההיערכות לנושא הזה, יצאה השבוע הנחיה למשרדים לקראת פרסום אותו סקר ואנחנו עומדים לצאת אתו לדרך.

<רון צור: עוד נושאים תורתיים כאלה ואחרים, גם בנושא היערכות לאצילת סמכויות.

<רון צור: אז מאז שנפגשנו בפעם האחרונה נעשו דברים רבים, והעבודה נמשכת בלי הפסקה.

<רון צור: אם אנחנו מתחילים לדבר על הסטודנטים, אני רוצה לומר אמירה כללית וגבי תרחיב על הנושא עצמו.

<רון צור: אני לא רוצה שמישהו מהצדדים ייצא בתחושה שיש שני צדדים למתרס.

<רון צור: אני רוצה לומר את זה בצורה מאוד גלויה ומאוד כנה – אמרתי את זה כמה פעמים ואני רוצה לחזור על זה פה: אנחנו מאוד רוצים את הסטודנטים.

<רון צור: אנחנו לא רוצים לאבד בשום פנים ואופן את הידע שנצבר, את הניסיון שנצבר, את ההכרות.

<רון צור: הנושא הזה נכתב לראשונה בדוח הרפורמה, שבו רצינו והבנו שערוץ הזנת מצוינות הכי משמעותי שיש זה הסטודנטים בשירות המדינה.

<רון צור: בצדק יושב-ראש הוועדה והוועדה המכובדת הזאת שמה על זה פוקוס, ואנחנו שמחים על זה.

<רון צור: אז גם אם יש תחושה שהיינו רוצים שדברים יקרו ואולי זה קורה לאט, אנחנו אומרים שאנחנו נמצאים באותו צד של המתרס, רק צריך לדעת שרדיוס סיבוב של ספינה נושאת מטוסים הוא לא כמו של ספינת זודיאק.

<רון צור: זה מסע, צריך לשנות כללים ונהלים, וחלקם נוגעים קודם כול בעובדי המדינה.

<רון צור: אני רוצה לתת דוגמה קטנה: רק בשביל להוציא את הנוהל שאומר איך עושים תקופת ניסיון לעובד מדינה רגיל – אני לא מדבר על הכרה בוותק של סטודנט - רק לפני שבוע הצלחנו לסיים את המסע הזה והוציא נציב שירות המדינה את הנוהל.

<רון צור: לסיכום העניין, אני רוצה לומר שכולנו רוצים שהדברים ייעשו מהר, ותיכף תקבלו את הסקירה מה עשינו עד כה, אבל זה מסע מאוד ארוך.

<רון צור: הוא יושב על מספר רבדים – רובד תפיסתי, רובד של כללים ונהלים, רובד טכנולוגי, וכמובן, הרובד הביצועי, ועל כל אחד מהם נדבר בנפרד.

רועי פולקמן: ביקשנו את הדיון הזה לרגל יום הסטודנט הבין-לאומי שחל אתמול.

רועי פולקמן: כל הוועדות בכנסת קיימו דיון לכבוד יום הסטודנט אתמול.

רועי פולקמן: ברור שיש אתגרים, אבל גם יש דברים שאני חושב שהם מפחות מסובכים, שאפשר לנוע אתם.

<רון צור: אני אומר את זה כאמירה.

<רון צור: עכשיו בואו נדבר על הפיילוט.

<גבריאלה אשכנזי: מאז הפגישה שהיתה בדצמבר, נציבות שירות המדינה התחייבה לצאת עם מכרז של מאגר של סטודנטים, כאשר אנחנו משתמשים בסטודנטים היכן שקשה לנו לאייש.

<גבריאלה אשכנזי: קשה לנו לאייש מהנדסים, אנחנו מנסים לקלוט אותם בטרם עת, וכך עשינו.

רועי פולקמן: למה האמירה היא רק במקומות קשה?

<רון צור: בפיילוט.

<גבריאלה אשכנזי: בפיילוט.

רועי פולקמן: לקלוט סטודנטים טובים.

<רון צור: המאגר לכל הסטודנטים.

רועי פולקמן: ברור שזה אינטרס של המדינה, ואני מכבד את זה, אבל בגדול, האינטרס של המדינה הוא לקלוט סטודנטים שיהיו עובדים טובים.

<רון צור: נדלג לסוף – המאגר יהיה לכל הסטודנטים.

<רון צור: מה שאמרנו הוא שב-steady state, החל מתחילת 2017, הכוונה שלנו היא לעשות כמו שעושים בצבא – גיוס - - -

רועי פולקמן: אז נדייק, כדי שנהיה על אותו דף.

רועי פולקמן: אתם אומרים שמתחילת 2017 מאגר המסגרת הזה יכיל את כל הסטודנטים בשירות המדינה.

<גבריאלה אשכנזי: את כל אשכולות הלימוד.

<רון צור: הנתיב הקריטי, ונדבר עליו תיכף, הוא בדרך כלל הנתיב הטכנולוגי.

<רון צור: אבל מבחינתנו, השאיפה - - -

רועי פולקמן: ברור שיש לכם עדיפות למקצועות בחסר בשירות המדינה.

רועי פולקמן: מובן, מקובל.

רועי פולקמן: רציתי להבין לאן אתם רוצים – ב-2017 זה יהיה פתוח לכולם.

רועי פולקמן: בסדר.

<גבריאלה אשכנזי: בתחילת אפריל יצאנו עם מכרז לסטודנטים להנדסה.

<גבריאלה אשכנזי: הצטרכנו להאריך אותו קצת כי לא היו לנו מספיק מועמדויות.

<גבריאלה אשכנזי: עשינו איתור אקטיבי, ניסינו בכל הדרכים האפשריות, בסופו של דבר התקבלו כ-350 פניות מסטודנטים.

רועי פולקמן: סטודנטים, זה יכול להיות גם מישהו שכבר עובד?

<רון צור: קיים, כן.

רועי פולקמן: זאת אומרת, זה יכול להיות קיים או אדם מבחוץ.

רועי פולקמן: גם מישהו שכבר עובד במשרדים.

רועי פולקמן: מעולה.

<גבריאלה אשכנזי: ניגשו גם כמה כאלה.

רועי פולקמן: זה נמצא במצגת שהעברתם?

<גבריאלה אשכנזי: כן.

<גבריאלה אשכנזי: תוכלו לראות לקראת סוף המצגת את הסטטוס, איפה אנחנו נמצאים, וגם התפלגות של הסטודנטים שקיבלנו.

<גבריאלה אשכנזי: לרוב אלה סטודנטים להנדסת תעשייה וניהול.

<גבריאלה אשכנזי: אעבור על הסטטוס, איפה אנחנו עומדים כרגע.

<גבריאלה אשכנזי: 350 סטודנטים הגישו מועמדות.

<גבריאלה אשכנזי: הפעלנו עוד מנגנון, לאי-בדיקת מועמדויות, כדי לקצר את לוחות הזמנים.

<גבריאלה אשכנזי: על-פי הצהרת הסטודנט שהוא באמת סטודנט קיבלנו את המועמדות שלו.

<גבריאלה אשכנזי: הסטודנט מצהיר שהנתונים שהוא הגיש נכונים; לא בדקנו אותם והעברנו אותם ישירות לתהליך אבחון קוגניטיבי.

<גבריאלה אשכנזי: הם נמצאים כבר לקראת סוף המיון.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו רואים שהתפלגות הציונים מאוד יפה, רואים סטודנטים עם ציונים יפים מאוד.

<גבריאלה אשכנזי: זאת אומרת, בצד הקוגניטיבי, הצד של הכישורים, אנחנו מקבלים פוטנציאל טוב מאוד.

<גבריאלה אשכנזי: אחר כך נראה את ההתאמה בעבודה.

רועי פולקמן: נעביר ברכות למל"ג.

<גבריאלה אשכנזי: מה שאנחנו כרגע זה קביעת קו החתך.

<גבריאלה אשכנזי: המועמדים הטובים ביותר יועברו כבר למאגר.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו בודקים אותם – אנחנו חייבים לבדוק שהם באמת סטודנטים.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו מתחייבים לבדוק את זה תוך שבוע מקבלת הנתונים, ואנחנו כבר מכינים הנחיות למשרדים ומזמינים אותם לקחת חלק במאגר – לבקש מאתנו סטודנטים שיוכלו - - -

רועי פולקמן: מי שעבר את מערך המיון ונקלט במאגר, מאותו רגע הוא צריך להתמודד או שלא?

רועי פולקמן: הוא יכול להיות פשוט מושם?

<גבריאלה אשכנזי: הוא כבר בפנים.

רועי פולקמן: ואז, אם מתפנה תפקיד רלוונטי - - -

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו פונים למועמדים שנמצאים במאגר.

רועי פולקמן: כמה זמן תקפה החברות הזאת במאגר?

<גבריאלה אשכנזי: שנה מהיום האחרון למיון.

רועי פולקמן: ומה קורה אחרי שנה?

<גבריאלה אשכנזי: במהלך השנה נבדוק את התחזוקה - יכול להיות שחלק מהסטודנטים כבר מצאו עבודה, ואז נפרסם את המכרז הבא.

<גבריאלה אשכנזי: אם יש עדיין אנשים – אנחנו עושים את זה ב-15-17 במשרות הזוטרות - נפרסם אחרי שנה ונזמין את המועמדים שקיבלו ציון עובר להגיש שוב - - -

רועי פולקמן: אני כבר במאגר; נגמרה שנה, אני יכול להמשיך להיות במאגר כל עוד אני סטודנט?

<גבריאלה אשכנזי: אפנה אליך ואשאל אם אתה רוצה להמשיך להיות במאגר.

<גבריאלה אשכנזי: אם תגיד לי כן אני מכניסה.

מנואל טרכטנברג: כמה זמן לוקח מרגע שסטודנט ניגש עד שהוא נקלט במאגר?

<גבריאלה אשכנזי: כרגע, תאריך אחרון להגשת מועמדות - - -

מנואל טרכטנברג: לא, כמה זמן לוקח מהרגע שאני מגיש מועמדות עד שאני מקבל אישור שאני במאגר?

<גבריאלה אשכנזי: אם התאריך האחרון היה 8 במאי, אני מתארת לעצמי שעד אמצע יוני כבר אתן תשובה אם אתה נמצא במאגר או לא.

מנואל טרכטנברג: חודש וחצי, כולל מיון.

<גבריאלה אשכנזי: כולל מיונים, כולל הגשת המועמדות.

רועי פולקמן: והשנה נספרת מרגע הכניסה למאגר.

<גבריאלה אשכנזי: מרגע המיון.

רועי פולקמן: אז נגיד, מיוני 2016 עד יוני 2017 אני במאגר, והמשרד יכול למיין.

<גבריאלה אשכנזי: בטח.

<גבריאלה אשכנזי: הוא ממיין אותו והוא יכול להגיד: אני לא רוצה.

רועי פולקמן: אבל בגדול, מאותו רגע אני יכול להתמודד על משרות פנימיות.

<גבריאלה אשכנזי: על כל משרה שקשורה להנדסה המועמד יוכל להתמודד.

<לבנה כהן: אדם שהיה במאגר ועוד לא התחיל אצלך לעבוד כסטודנט, אם התפרסמה משרה – הוא לא יכול להתמודד.

<לבנה כהן: זה רק במאגר של הסטודנטים.

רועי פולקמן: לא, לא רק משרת סטודנט.

<לבנה כהן: כן.

<לבנה כהן: שמתי לב שזה מה שאתה שואל - - -

<רון צור: אסביר.

<רון צור: המאגר הוא המתנה לקליטה בתפקיד כסטודנט.

רועי פולקמן: אבל אנחנו דיברנו על השלב שאחרי, המאגר.

<גבריאלה אשכנזי: עוד לא הגענו לשם.

<גבריאלה אשכנזי: אותו סטודנט נבחר לעבוד במשרד הבינוי והשיכון בתור מהנדס בניין.

<גבריאלה אשכנזי: הוא עובר תקופת ניסיון – יש כבר הנחיות לגבי זה.

<גבריאלה אשכנזי: נוציא הנחיות לגבי הסטודנטים, כמו שאנחנו מוציאים

<גבריאלה אשכנזי: גם לעובדים.

<גבריאלה אשכנזי: נמצא שהעובד כסטודנט הצליח בעבודתו, אחרי 18 חודש, כפי שקורה עם עובד רגיל, הוא יהיה זכאי להגיש מועמדות למכרז פנימי או בין-משרדי.

<רון צור: הוא עבר את תקופת הניסיון בהצלחה.

<רון צור: כמו עובד מדינה.

רועי פולקמן: אז הוא יכול להתמודד במשרד פנימי או בין-משרדי.

רועי פולקמן: עכשיו בואו נבין מה קורה בדור הביניים.

רועי פולקמן: אני סטודנט שכבר עובד במשרד השיכון ואני רוצה להיכנס למסלול.

רועי פולקמן: אני רוצה להיות במאגר, אז אני צריך לגשת למאגר?

<גבריאלה אשכנזי: עברת את תהליכי המיון בהצלחה, אתה נבחר שוב לתפקיד כזה או לתפקיד ששייך לתחום הלימודים.

רועי פולקמן: ואז אני מתחיל לספור 18 חודש מחדש?

<גבריאלה אשכנזי: אם עבדת שנה, אז עוד שישה חודשים.

<גבריאלה אשכנזי: לא אמרתי את הדבר החשוב, וזה הישג שהצלחנו להגיע אליו - מועמד שנבחר למאגר, נבחר לעבוד כסטודנט במשרד השיכון, עבד 18 חודש בהצלחה וסיים את הלימודים.

<גבריאלה אשכנזי: בעיקרון, ברגע שהוא מסיים את הלימודים הוא נפלט מהארגון, אלא אם כן הוא ממשיך לתואר שני.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו מאפשרים שישה חודשים – שזה משהו די מהפכני – אפילו אם הוא נפלט מהמסגרת, הוא יהיה זכאי עדיין - - -

רועי פולקמן: לא נפלט, סיים בהצלחה.

<גבריאלה אשכנזי: סיים בהצלחה את התקופה של 18 החודשים והוא רואה שיש מכרז מתאים לו בתוך שישה חודשים, והוא עומד בתנאי הסף – על זה אנחנו לא יכולים לוותר - הוא יוכל להגיש מועמדות למכרזים פנימיים או בין-משרדיים.

מנואל טרכטנברג: זאת אומרת, אחרי שהוא סיים ועוד כבר לא עובד.

<גבריאלה אשכנזי: נכון.

<גבריאלה אשכנזי: שישה חודשים אנחנו שומרים לו את הזכאות להגיש מועמדות למכרז פנימי ובין-משרדי.

<נילי בן משה: הרציונל הוא שיש לו זכאות לתואר, כי כל עוד הוא מתנהל כסטודנט בשירות המדינה עדיין אין לו את התואר ולכן הוא עשוי לא לעמוד בתנאי הסף.

<רון צור: אני רוצה לדייק עוד נקודה אחת שעוסקת בהכרה בוותק בדיעבד.

<רון צור: אחד האתגרים הוא להתמודד עם תקופת ביניים, כי ישנם סטודנטים שלא עסקו במקצוע שלהם, ושם הבעיה.

<רון צור: סטודנט מועסק בתחום ההנדסה ומתמודד לאחר מכן על תחום ההנדסה – אין בעיה, ההכרה תהיה בדיעבד.

<רון צור: אבל ישנם אחרים שלא, ישנם סטודנטים שלצורך שעה מועסקים - - -

רועי פולקמן: בסדר, זה הגיוני.

<רון צור: חשוב לי לדייק את הנקודה הזאת.

<רון צור: יש סטודנטים שלא מועסקים בתחום המקצועי ואז, כמו לכל עובד, אי אפשר להכיר בוותק כניסיון מקצועי רלוונטי.

מנואל טרכטנברג: כמה פעולות הסברה ושיווק של הדבר הזה עשיתם בקרב הסטודנטים?

<גבריאלה אשכנזי: פרסמנו בכל המכללות ובכל האוניברסיטאות שלומדים בהן הנדסה, בפייסבוק.

<גבריאלה אשכנזי: הופענו גם אצל אוכלוסיות מיוחדות – אם זה חרדים - - -

רועי פולקמן: אני חושב שבגלל שאנחנו בשלב הפיילוט, בהנחה שאנחנו הולכים לצאת לכל הדרך ב-2017, יש לנו זמן לעשות את ה-fine tuning, ללמוד את הנושאים.

רועי פולקמן: עלו שאלות על הוותק, על היכולת להיקלט; עכשיו שמעתי תשובות לרוב הנושאים שעלו בדיון הקודם, מבחינת האפשרות של סטודנט להיקלט במכרז גם אם הוא בשירות המדינה כבר היום, לצבור ותק ואחר כך להתמודד במכרז פנימי.

רועי פולקמן: נעשה עצירה ונתקדם, כי שמעתי עכשיו תשובות לרוב הנושאים שעלו בישיבה שאתה התנענו את המהלך הזה בפברואר.

רועי פולקמן: בבקשה.

<גבריאלה אשכנזי: עוד דבר אחד שלא אמרתי: בנוסף לפיילוט שעשינו כמאגר, לתפקידים של פסיכולוגיה, קלינאות תקשורת, תזונה ועבודה סוציאלית – שבהם חסרים לנו מועמדים – נתנו למשרד עצמו אפשרות לפרסם את זה כמשרת סטודנט בתקופת הפיילוט.

<גבריאלה אשכנזי: לעת עתה, מהבדיקה שעשינו אתמול, אף משרד לא פרסם.

<גבריאלה אשכנזי: כנראה שאין להם צורך במשרות כאלה כרגע.

מנואל טרכטנברג: הם לא יעשו את זה לבד.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שאתם צריכים ליטול יוזמה גם בהקשר הזה.

מנואל טרכטנברג: בעבודה סוציאלית ברור שיש צורך - - -

רועי פולקמן: אז למה המשרד לא מפרסם?

מנואל טרכטנברג: כי זה לחרוג מהנהלים.

מנואל טרכטנברג: יש גם אינטרסים אחרים.

<גבריאלה אשכנזי: אני לוקחת את זה לתשומת לבי.

<גבריאלה אשכנזי: אבדוק.

רועי פולקמן: הנקודה היא שאנחנו לוחצים עליהם, אומרים להם להאציל סמכויות למשרדים ולתת למשרדים לנהל.

רועי פולקמן: ועכשיו אנחנו אומרים להם: תכפו על המשרדים לפרסם?

מנואל טרכטנברג: לא לכפות, אבל כמו שעשו עם המאגר להנדסה.

מנואל טרכטנברג: הנדסה זו נישה, ופה מדובר על דברים הרבה יותר רחבים – פסיכולוגיה, תזונה וכו' - שנוגעים לשירותים - - -

<גבריאלה אשכנזי: אבדוק את הנושא.

<גבריאלה אשכנזי: אבדוק אם גייסו סטודנטים לא דרך המסלול הזה.

רועי פולקמן: נציגי הוועד, ראיתי את הנייר, תהיו ממוקדים בסוגיות שבהן, לאור מה שנאמר מהנציבות, יש עדיין פערים.

<רעיה קלימי: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה שנותן לנו את הבמה הזאת שוב ותודה לנציגי הנציבות על המידע הנרחב.

<רעיה קלימי: הבנו לגבי הרפורמה.

<רעיה קלימי: אני רוצה לציין שרוב הסטודנטים, כפי שעולה מהנתונים שהבאתם לנו, נפלטים מהמערכת אחרי קרוב ל-10% - אנחנו מדברים 68% של הסטודנטים.

<רעיה קלימי: רק 32% באמת שורדים מעבר לשנה.

<רעיה קלימי: איך אנחנו יכולים להשתלב - - -?

רועי פולקמן: השאלה הקבועה שלי, כשנותנים לי נתונים כאלה על ממוצעים, היא על השונות, מכיוון שאני רוצה להבין מה זה אומר.

רועי פולקמן: אם זה משרות סטודנטים במוקדים או כל מיני מקומות כאלה – אז בסדר, אלה עבודות זמניות.

רועי פולקמן: השאלה היא מה זה הנתון הזה שאומר שרוב הסטודנטים נפלטים אחרי פחות משנה, האם זה בעבודות יותר מקצועיות.

רועי פולקמן: ראינו את זה גם בנתונים של דוח הביקורת.

<רעיה קלימי: אלה נתונים שלא קיבלנו מהנציבות.

רועי פולקמן: אני מבין, אבל אני אומר שאם יש סטודנטים שעובדים במוקד, אז אוקיי – סטודנט בא והולך, עובר לאבטחה או למלצרות.

רועי פולקמן: זה לא כניסה לשירות הציבורי כסטודנט שמכוון לקריירה בשירות המדינה.

רועי פולקמן: אתם מכירים נתון שרוב הסטודנטים - - - ?

<רון צור: זה נכון, אלה נתונים שאנחנו העברנו.

<רון צור: לא יודע להגיד בשלוף את שאלת השונות.

<רון צור: נבדוק את זה.

<אילן רם: זה נובע מנתונים - - - לגבי שינוי וסטיית תקן, קשה - - -

מנואל טרכטנברג: השאלה היא מה עומד מאחורי הנתון.

מנואל טרכטנברג: יש קונוטציה ברורה של עבודות סטודנטיאליות.

מנואל טרכטנברג: גם אני עבדתי כסטודנט במשרד השיכון ושמחתי מאוד כשנפלטתי, כי הגעתי לשלב אחר.

מנואל טרכטנברג: זו לא כוונת המשורר, הכוונה היא לאותן משרות שיש להן אופק; האם שם נפלטים?

<מוטי אהרוני: נצטרך לבדוק באיזשהו שלב בתהליך הזה לגבי המאפיינים של סוגי העבודה של הסטודנטים.

<מוטי אהרוני: צריך לבדוק לאט לאט, האם חלק מהתפקידים הם תפקידים שהיו צריכים להיות יותר מקצועיים כמשרות תקניות, ואז בעיית התחלופה לא היתה כל כך קשה.

<מוטי אהרוני: להביא סטודנטים בשביל תקופה, אבל המשימות עצמן הן קבועות, אז להוציא אותם אחרי שמשקיעים בהם כל כך הרבה - זה בעייתי.

<מוטי אהרוני: מאחר שזה תהליך שבוחנים עכשיו, צריך לבדוק עם הזמן מה המשמעות, מה התוצאות ולאן הולכים.

רועי פולקמן: ברור.

רועי פולקמן: מה חלק מהיתרון בתוכנית הזאת, כמו תוכניות עתודה בכלל?

רועי פולקמן: דיברנו הרבה על הדינמיות בשירות, ופה אתה אומר שבמשרות מסוימות – וזה דיון רגיש, איך לא הופכים משרות קבועות למשרות סטודנטיאליות - בתוך העולם הזה זו הזדמנות לקלוט סטודנטים בכל מיני תפקידים זוטרים, אבל גם להתרשם מהם, גם לראות שהם מתאימים, לגדל אותם.

רועי פולקמן: יש לזה יתרונות, גם המשרדים ילמדו את זה.

רועי פולקמן: מה עוד?

<רעיה קלימי: רשמנו נייר עמדה מאוד מפורט, אני מאמינה שכל הנוגעים בדבר יעברו עליו.

<רעיה קלימי: הנקודות שאנחנו רוצים להתמקד עליהן הן התנאים של הסטודנטים.

<רעיה קלימי: אני מניחה שאם התנאים יהיו יותר טובים - - -

רועי פולקמן: רגע, תציגי את עצמך.

רועי פולקמן: מאיפה את?

<רעיה קלימי: אני עובדת במשרד לביטחון פנים ולומדת לתואר שני בבר אילן.

רועי פולקמן: ברשותכם, אני רוצה להתמקד בעקרונות הרפורמה.

רועי פולקמן: אני רוצה להזכיר מה נאמר בדיון: לגבי תנאי ההעסקה – זה לא באחריות הנציבות.

רועי פולקמן: יש פורום, ואמרתי את זה לוועד, שמי שמנהל אותו זה התאחדות הסטודנטים והסתדרות העובדים הכללית מול הממונה על השכר והנציבות.

רועי פולקמן: זה דיון חשוב, אבל הוא דיון הרבה יותר רחב, שעוסק בתנאי העבודה.

רועי פולקמן: הדיון שלנו היה על החסם הביורוקרטי המבני בקליטת סטודנטים.

רועי פולקמן: אם סטודנט צריך להרוויח יותר לשעה או פחות לשעה – זה לא הנושא שלנו.

<רעיה קלימי: לא התכוונתי לגעת בנושא השכר בכלל היום, כי זה באמת מול האוצר ומול ההסתדרות.

<רעיה קלימי: בתנאים אני מדברת על ימי חופשה שלא מקבלים כמו כולם, ימי חג.

<רעיה קלימי: תנאים בפועל, הרבה משרדים מפלים סטודנטים לרעה.

<רעיה קלימי: אני לא רוצה לנקוב בשמות של משרדים בשביל שלא ייווצרו בו מצבים לא נעימים, אבל אני יכולה לומר שבמשרד שבו עבדתי בעבר לא היה לי שם פרטי.

<רעיה קלימי: אני הייתי הסטודנטית: תגידי לסטודנטית שתעשה; תקראי לסטודנטית.

<רעיה קלימי: הרבה משרדים מתייחסים ככה לסטודנטים, לא הייתי לבד.

<רעיה קלימי: זה בדיוק המקום של הנציבות לטפל זה.

רועי פולקמן: ליאת, את רוצה להגיד משהו על הסוגיה הזאת?

רועי פולקמן: כי אתם מעורבים בזה, גם בהקשר של תנאי ההעסקה ובכלל.

רועי פולקמן: איפה זה עומד?

<ליאת הלבץ: אני מהתאחדות הסטודנטים.

<ליאת הלבץ: אני לא עוסקת בענייני השכר מטעם ההתאחדות, זה המנכ"ל שלנו מול ההסתדרות.

<ליאת הלבץ: אני לא יודעת איפה הדברים עומדים בדיוק.

<ליאת הלבץ: זה באמת לא חלק מהדיון בנושא הרפורמה, אז לא הגעתי עם המידע הרלוונטי לנושא הזה.

<ליאת הלבץ: מתוך נייר העמדה של הסטודנטים, מתוך ההבנה מהם, נראה לי שהדברים שבאמת רלוונטיים לרפורמה, ואשמח לקבל עליהם מענה, זה קודם כול מבחינת הגמישות של שעות ההעסקה – כמה שעות סטודנט יכול להיות מועסק.

<ליאת הלבץ: לא להגדיר בהכרח הגדלה של שעות ההעסקה, אלא לאפשר איזושהי גמישות, כי יש סטודנטים שלומדים לתארים שונים וזה דורש מהם שעות שונות לאורך השבוע.

<ליאת הלבץ: בנייר העמדה מוזכרים גם סטודנטים שלומדים דו-חוגי, שלומדים שני תארים במקביל.

<ליאת הלבץ: היום המון סטודנטים הולכים במסלולים כאלה.

<ליאת הלבץ: אני לא יודעת בדיוק את האחוזים, אבל אחוז מאוד מאוד גדול של הסטודנטים עושה היום תארים כפולים, דו-חוגי, וזה משהו ששווה להתייחס אליו פה בדיון, לדעתי.

רועי פולקמן: לגבי התנאים – נאמר.

רועי פולקמן: שוחחתי על זה גם עם כמה מנכ"לים של משרדי, ואני חייב לומר לכם שבעיניי זה לא ברמת הנציבות.

רועי פולקמן: זה דיון לכל משרד ומשרד.

<רעיה קלימי: למה?

רועי פולקמן: מכיוון שבסוף אני יכול להגיד לך שיש עובדים בשירות המדינה שיכולים להגיד: המנהל שלי לא מנומס, הוא לא מקיים ישיבות צוות.

רועי פולקמן: כשריכזתי את העבודות בתחומים כאלה עבור עיריית ירושלים, הייתי הולך למנהלים ואומר לכם:

רועי פולקמן: אני יכול לחזות לכם סטטיסטית איזה עובד מעל 14 יום בשנה.

רועי פולקמן: עשינו רגרסיה על בסיס נתונים והראיתי להם שעובד שניגש למכרז פנימי והפסיד בו, בשנה שאחרי יחלה מעל 14 יום בשנה.

רועי פולקמן: היו עוד ניבויים מאוד מעניינים.

רועי פולקמן: למשל, אגפים שאין בהם ישיבות צוות – התחלואה גבוהה יותר.

רועי פולקמן: בסוף זה תלוי המנהל הישיר, יש מנהלים טובים ומנהלים לא טובים.

רועי פולקמן: סטודנט, כמו כל עובד, אם מתייחסים אליו לא טוב במשרד, הוא צריך לדעת ללכת לממונה שלו, לממונה של הממונה שלו, לכתוב מכתב.

רועי פולקמן: יש משרדים שיש בהם מנכ"לים מאוד minded לעובדים ויש להם יחס אישי לעובדים, ויש מנכ"לים אחרים.

רועי פולקמן: זה אופי.

מנואל טרכטנברג: אתה צודק, אבל יחד עם זאת, יש תנאי מסגרת שיכולים להתנגש עם היותך סטודנט, או להיפך.

מנואל טרכטנברג: במובן הזה, הניסוי יצליח או לא יצליח לא רק על סמך העבודה המאוד טובה שהם עושים, אלא האם כל החבילה הזו היא אטרקטיבית לשני הצדדים.

מנואל טרכטנברג: לכן תנאי המסגרת כן חשובים – לא הפרקטיקה של כל משרד.

רועי פולקמן: אז תסיימו את הנקודות, תענו כי אנחנו צריכים להתקדם לעוד נושאים.

<רעיה קלימי: באמת כרגע כל מנכ"ל מחליט על המשרד שלו.

<רעיה קלימי: לא מדובר על יחס אישי; מדובר על אפליה כוללת של סטודנטים במשרדים רבים.

רועי פולקמן: אז הנציבות תתייחס לזה.

רועי פולקמן: בסדר גמור.

<רעיה קלימי: שיוציאו תקשיר שמפרט את הזכויות והתנאים של הסטודנטים.

רועי פולקמן: מאה אחוז.

רועי פולקמן: עוד נקודות שהן מבחינת

רועי פולקמן: כם ה-highlights של הרפורמה, במשפטים?

<רעיה קלימי: ליאת דיברה על ההרחבה ההגדרה של מי הוא סטודנט.

<רעיה קלימי: כרגע זה מוגבל רק לסטודנט שלומד לתואר ראשון יחיד או לתואר שני יחיד.

רועי פולקמן: מה זאת אומרת יחיד?

<רעיה קלימי: אם למדתי כבר תואר שני ואני משנה תחום ולומדת תואר ראשון אחר – אני לא יכולה לעבוד במשרת סטודנט.

<רעיה קלימי: זה מאוד מאוד מגביל.

רועי פולקמן: כמעט כולם לומדים תואר ראשון דו-חוגי, אז מה זאת אומרת?

<אלעד דמסקי: אם היום סטודנט ניגש למכרז, הוא לא יכול לגשת למכרז בגלל תנאי הסף.

<אלעד דמסקי: תנאי הסף אומר שאם אתה סטודנט שכבר יש לו תואר ראשון – לדוגמה, למדת חינוך והתחרטת והיום אתה לומד הנדסה - - -

רועי פולקמן: הוצאת תואר ראשון בחינוך ועכשיו אתה בא ללמוד הנדסה.

<אלעד דמסקי: אתה סטודנט היום, אתה לומד ארבע שנים להנדסה.

רועי פולקמן: ואתה לא יכול לגשת למשרת סטודנט?

<אלעד דמסקי: אתה לא יכול לעבוד במשרת סטודנט, לדוגמה בחינוך, לדוגמה - - -

<לבנה כהן: כן כן, זה נכון.

רועי פולקמן: מה שאתה אומר עכשיו חדש לי.

רועי פולקמן: לא הכרתי את זה שאם למדת חינוך לפני ארבע שנים ועכשיו אתה סטודנט לכלכלה אתה לא יכול - - -

<אלעד דמסקי: זה יותר מזה; גם אם אתה בדו-חוגי או דברים אחרים, אתה לא יכול להתמודד - - -

רועי פולקמן: נקודה מצוינת.

רועי פולקמן: נתייחס אליה.

<רעיה קלימי: חוזר נש"ם האחרון שיצא יצא ב-2006 ועודכן ב-2009.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: לגבי התנאים, התקשי"ר והחוזר – הערה במקום.

רועי פולקמן: נשמעה.

רועי פולקמן: מה עוד?

<רעיה קלימי: אנחנו רוצים חוזר נש"ם מעודכן ל-2016.

רועי פולקמן: נשמע היטב ואפילו נרשם בפרוטוקול.

<מירה פיירשטיין: יש הסכם קיבוצי חדש עכשיו.

<אלעד דמסקי: הסכם קיבוצי הוא לא חוזר נש"ם.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: נשמע התייחסויות, כי יש עוד כמה נושאים שרצינו לגעת בהם.

ישראל אייכלר: אבקש, אדוני היושב-ראש, מנאדר שיתייחס גם לנקודה של סטודנטים וסטודנטיות של "בית יעקב", למשל, שאין להם תואר והם לא יכולים להיכנס למכרז סטודנט בשום אופן, למרות שהם סטודנטים לכל דבר.

ישראל אייכלר: מדובר בעשרות אלפים.

<נאדר אל-קאסם: מה זה בית יעקב?

ישראל אייכלר: חינוך חרדי עצמאי.

<נאדר אל-קאסם: נתייחס.

<נאדר אל-קאסם: אני מנהל תחום תכנון ובקרה בנציבות שירות המדינה.

<נאדר אל-קאסם: אני מתנצל, אני צריך לחזור לוועדת העבודה והרווחה על חוק שירות לאומי.

<נאדר אל-קאסם: קראתי את המסמך של החברים.

<נאדר אל-קאסם: אני רוצה לעדכן שלפני חודש, לאחר שלוש שנות דיונים עם ההסתדרות, נחתם הסכם קיבוצי בעניין הסטודנטים.

<נאדר אל-קאסם: בהסכם הזה יש עדכונים של תנאי ההעסקה של הסטודנטים, וכיום אנחנו מכינים הודעת נש"ם לעדכן את התקשי"ר ובעקבות זה גם ייצא חוזר מקיף על כל תנאי ההעסקה ותנאי השירות של הסטודנטים.

רועי פולקמן: ספציפית לעניין ההגדרה של סטודנט?

<נאדר אל-קאסם: בוא נתחיל מזה שכל הדברים האלה נקבעים בהסכמים קיבוציים, אלא לא דברים שהם חד-צדדיים מצד הנציבות.

<נאדר אל-קאסם: יש הסתדרות, שאתה אנחנו קובעים.

<נאדר אל-קאסם: בהסכם החדש הרחבנו את ההגדרה והחלנו את זה גם על הנדסאים וטכנאים - אנחנו מרשים שמי שלומד לתואר הנדסאי שיוכל להיות מועסק כסטודנט בשירות המדינה.

<נאדר אל-קאסם: מה שדיברו, על סטודנט שלומד לתואר דו-חוקי - - -

רועי פולקמן: לא דו-חוגי.

רועי פולקמן: סיים תואר ואחר כך חזר ללמוד.

<נאדר אל-קאסם: יש פה את היועץ המשפטי, רון דול, הוא נתן חוות דעת שצריך לאפשר את זה.

<נאדר אל-קאסם: נכון, עשינו את ההגבלה הזאת בעבר, רון דול נתן חוות דעת שחייבים לאפשר.

<נאדר אל-קאסם: בחוזר החדש נאפשר את זה.

רועי פולקמן: יופי, אז אתם יוצאים מפה עם בשורות.

<אלעד דמסקי: אני רוצה להוסיף.

<אלעד דמסקי: היום סטודנט, להנדסה למשל, צריך להיפלט או לעזוב את מקום עבודתו אחרי שלוש שנים, למרות שהוא עדיין סטודנט.

<אלעד דמסקי: יש הגבלה של משך ההעסקה.

<נאדר אל-קאסם: כמו שהסברתי, הכול נקבע בהסכם קיבוצי עם ההסתדרות.

<נאדר אל-קאסם: בהסכם נקבע שלוש שנים לתואר ראשון.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו לא יכולים לחרוג, זה הסכם קיבוצי.

<נאדר אל-קאסם: צריך להבין שההסתדרות לא כל כך שמחה על ההעסקה הזאת.

רועי פולקמן: ברור, הוא אמר את זה בדיון הראשון.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו חושבים שזה תפקיד חשוב לשירות המדינה, זה חושף את שירות המדינה בפני הסטודנטים והם עתודה לעובדי המדינה, שאנחנו רוצים אותה.

<נאדר אל-קאסם: מצד שני, צריך לעשות איזון עם הצרכים של העובדים הקבועים.

רועי פולקמן: קודם כול, אני חושב שלרוב הדברים יש פה תשובות נכון.

רועי פולקמן: צריך להבין שהאתגר כאן הוא לא רק הנציבות.

רועי פולקמן: ההסתדרות אמרה את זה בפעם הקודמת, שהם לא רוצים מצב שבו עוקפים את כל מנגנון העובדים הקבועים דרך הקליטה של סטודנטים.

<נאדר אל-קאסם: יש כאן הצעות טובות בעניין ההכשרה ובעניין תיאור התפקיד.

<נאדר אל-קאסם: ננחה את המשרדים שתיאור התפקיד יהיה יותר מקיף, שבאמת ייכנס לעומק ולא רק הצהרה כללית.

<נאדר אל-קאסם: בעניין ההכשרה, נבדוק עם אגף ההדרכה אצלנו אם אפשר לתת להם הכשרות.

<נאדר אל-קאסם: שאר הדברים זה הסכם קיבוצי, אי אפשר לחרוג ואנחנו לא יכולים לשנות.

רועי פולקמן: נאדר, תודה על המחויבות לעניין הזה.

רועי פולקמן: נמשיך לעקוב אחרי זה, אבל נראה שיש התקדמות גדולה.

<נאדר אל-קאסם: אעבור לוועדת העבודה והרווחה.

רועי פולקמן: כן, תודה.

רועי פולקמן: רועי דרור, על נושא הסטודנטים החרדים.

<רועי דרור: אני ממשרד ראש הממשלה.

<רועי דרור: באמת בחנו חסמים לגבי כניסה של האוכלוסייה החרדית לשירות המדינה.

<רועי דרור: אחד הדברים הוא שלאנשים יש תואר ראשון, אבל אין להם תעודת בגרות או שיש להם חסמים להיכנס למאגר הסטודנטים.

<רועי דרור: הדברים האלה ייפתרו.

<רועי דרור: בוועדה לשילוב חרדים הקמנו ועדת יישום בראשות הנציב, והחסם הספציפי הזה, אנחנו מתכוונים למצוא דרכים אלטרנטיביות להתגבר עליו.

<רועי דרור: אין לנו סטודנטים חרדים היום.

רועי פולקמן: נהיה ממוקדים לשאלתו של הרב אייכלר; הכיוון הוא שחרדי שבסוף הגיע למוסד השכלה מוכר.

רועי פולקמן: כלומר, לא תכיר על בסיס בית יעקב, אבל אתה אומר: נדע לפצות.

<רועי דרור: נכון.

<רועי דרור: כמו שאנחנו מכירים בנושא של סאלד ואנחנו שינויים עכשיו כדי לא לייצר חסמים

<קריאה: המטרה היא להגמיש קצת.

<רועי דרור: המטרה היא להגמיש עבור האוכלוסייה הערבית והחרדית, שלא מיוצגות.

ישראל אייכלר: כלומר, תכירו במבחני סאלד?

ישראל אייכלר: זה סגור?

<רון צור: עוד לא סגור.

<רועי דרור: זה עוד לא סגור, אבל ועדת היישום בדיוק פותרת חסם-חסם שעומד בפני האוכלוסייה שרוצה להיכנס.

<רועי דרור: אנחנו מתכוונים למצוא את הדרכים הנכונות כדי להכניס אותם.

<רועי דרור: אין לי סיכום ספציפי.

ישראל אייכלר: לוח זמנים?

<רועי דרור: יש לוח זמנים ספציפי לוועדת ההיגוי הבאה בעוד חודש.

<רועי דרור: אני מקווה שעד אז זה ייפתר, וכמובן שאהיה אתך בקשר.

מנואל טרכטנברג: לגבי תנאי קבלה, השאלה אם צריך תעודת בגרות, התשובה היא מאוד פשוטה - מה שטוב להשכלה גבוהה צריך להיות טוב גם לשירות המדינה.

מנואל טרכטנברג: זאת אומרת, אם בהשכלה הגבוהה אנחנו מקבלים סטודנטיות חרדיות על סמך המבחנים של סאלד, לא יכול להיות שבשירות המדינה זה לא ייחשב טוב לפחות כמו להיכנס לאוניברסיטה.

<רועי דרור: זה בדיוק מה שהמלצנו.

<רועי דרור: אנחנו מסתמכים על המל"ג - - -

<רון צור: אימוץ של אותם כללים.

<רועי דרור: פשוט האימוץ והתרגום של הכללים לוקחים זמן.

מנואל טרכטנברג: בי"ת, לגבי סטודנטים חרדים שנמצאים באוניברסיטאות, במכללות, במח"רים וכו', אני חושב שצריך לעשות מאמץ מיוחד, מכוון, בשום שכל, כדי להביא אותם למסגרות האלה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו יודעים שהיעד שנקבע לגבי קליטת חרדים בשירות המדינה לא התקיים.

<רון צור: היעד הוחלט רק עכשיו.

מנואל טרכטנברג: אוקיי.

מנואל טרכטנברג: אבל המשקל שלהם בשירות המדינה מאוד נמוך, ייקח הרבה זמן.

מנואל טרכטנברג: זו יכולה להיות דרך טובה מאוד כדי להכניס אותם פנימה.

מנואל טרכטנברג: זה יעד לאומי, צריך להבין את זה.

מנואל טרכטנברג: האפיק הזה, צריך למצות אותו אל מול סטודנטים חרדים.

מנואל טרכטנברג: היום יש 13,000 סטודנטים חרדים, אז זו הזדמנות פנטסטית לעשות את זה.

מנואל טרכטנברג: מה שנאמר קודם על הסכמים קיבוציים – אני מבין את הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: יחד עם זה, לא יכול להיות שאין הלימה בין אורך הלימודים לכל מקצוע ומקצוע לבין הכללים שנקבעו.

מנואל טרכטנברג: הנדסה זה ארבעה ו-BA כללי זה שלוש שנים, אז לא יכול להיות שלא תהיה הלימה בדברים האלה.

מנואל טרכטנברג: צריך לבוא בדברים עם ההסתדרות כדי להתאים את הדברים.

מנואל טרכטנברג: הערה אחרונה: יש הרבה מאוד תוכניות של התמחות סטודנטים בכל מיני הקשרים, כולל בכנסת, שיש בזה הכרה באקדמיה.

מנואל טרכטנברג: כלומר, זה חלק מקורס, חלק מהמטלות שמוטלות על הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: זה דבר נפלא, זה עובד פנטסטי.

<רון צור: פרקטיקום בשירות המדינה.

מנואל טרכטנברג: תחשבו על דרכים לנצל את התוכנית המאוד טובה שאתם עושים.

מנואל טרכטנברג: בואו בדברים עם המוסדות להשכלה גבוהה.

מנואל טרכטנברג: תארו לכם שסטודנט לא רק יעבוד בעבודה סטודנטיאלית אלא שזה יהיה קשור גם ללימודים, כחלק ממטלה באוניברסיטה או במכללה.

מנואל טרכטנברג: גם זו דרך להעצים את העניין.

מנואל טרכטנברג: נסו ללמוד מהניסיון שיש בהקשרים אחרים כדי להשליך אותו גם כאן.

רועי פולקמן: זה צריך להיות חלק מתוכניות העתודה.

רועי פולקמן: רצית להגיד עוד משהו?

ישראל אייכלר: רציתי לשבח את הפעילות שלך בכלל, אבל לעצם העובדה שאתה נוגע בדברים.

ישראל אייכלר: אם אתה זוכר, בדיון הראשון לא היה בכלל מושג כמה חרדים יש בשירות המדינה.

ישראל אייכלר: היום אנחנו כבר מדברים על איזושהי אפשרות, ואותו דבר גם לגבי הסטודנטים.

ישראל אייכלר: מה שאמר פה נאדר, שיש להסתדרות איזשהו חוסר חשק לקלוט סטודנטים, בעיניי זה מזכיר את הגילדות של ימי הביניים.

ישראל אייכלר: אני מבין שצריך לשמור על עובדים, אבל אני רוצה לשמור על האחוזות שלי, על הפיאודלים?

ישראל אייכלר: הפרולטריון צריך לעשות איזושהי מהפכה קומוניסטית בשביל להיכנס למנגנון?

רועי פולקמן: הרב אייכלר, האם אתה קורא למהפכה?

רועי פולקמן: אותי לימדו שהציבור החרדי אוהב רבולוציות איטיות.

ישראל אייכלר: הייתי רוצה להגיד את זה, אבל הניסיון הוכיח שכל המהפכות שנעשו לתיקון עולם הביאו סבל, דם, עוני ונחשלות.

ישראל אייכלר: ההתפתחות האבולוציוניות היו הרבה יותר יעילות מאשר מהפכות.

ישראל אייכלר: מהפכות זה טוב לשירים, לתנועות נוער ולקומזיצים.

ישראל אייכלר: גם באזור שלנו, אנחנו רואים מה מהפכות מחוללות.

מנואל טרכטנברג: חוץ מהמהפכה הציונית.

<רון צור: לפני שנסיים את עניין הסטודנטים, עוד שתי התייחסויות.

<רון צור: קודם כול, לשאלת התנאים.

<רון צור: אני רוצה להשלים עוד תמונה, וחשוב לי לשתף גם את חברי הוועדה.

<רון צור: אנחנו מדברים על סטודנטים, אבל בואו נדבר רגע על עובדי המדינה.

<רון צור: עד הרגע הזה אין הגדרה ברורה ומסודרת מה תנאי השירות שזכאים להם עובדי המדינה בעולם הרווחה.

<רון צור: קראתי היטב את שאלת החנייה, מתנות לחגים וסיפורים.

<רון צור: רק עכשיו, אחרי ועדה שישבה שנה, אנחנו הולכים לעשות הסדרה מה מגיע לעובדי מדינה בכלל.

<רון צור: השונות היא מטורפת.

<רון צור: נגע בזה חבר הכנסת פולקמן - מקום שמסתכל על עובד, ולא משנה מי הוא, בתור סטודנט או מספר, הוא גם מתייחס ככה ליתר העובדים שלו, אין ספק.

<רון צור: זו תרבות ארגונית קלוקלת; זה מתחיל דרך המנהל הישיר וזה ממשיך דרך ארגון שלם.

<רון צור: מקום שלא רואה אנשים לא רואה סטודנטים וגם לא עובדים קבועים.

<רון צור: אני אומר לכם שהיו מנהלים בשירות המדינה ששנים אמרו לעובדים שלהם: תסחוב, תציג לי, תראה לי, אבל לשבת אתם ולשאול אותם איך הם מרגישים או מה הם רוצים לעשות בעתיד – לא התקיימה בכלל השיחה הזאת.

<רון צור: לכן אני אומר שהרפורמה מביאה שינוי תרבותי, אבל הוא לא רק ברובד הטכני במובן של מה מותר, מה אסור, כללים ומספרים – את זה נעשה.

<רון צור: אבל אחד הדברים שאנחנו מחנכים עכשיו זה להסתכל על אנשים כאנשים, להתחיל להסתכל על אנשים ברבדים שהם יותר מאשר רק יצרן עבודה או משאב פיזי שנועד לעשות עבודה, ואני מקווה שבזה נצליח.

<רון צור: יתר הדברים שעוסקים בהסדרה טכנית - האם לתת 100 שקלים או 200 שקלים - זה יכול להיות רק רובד משלים.

<רון צור: אני אומר את זה לא כדי לוותר על זה, זה חלק מהעניין.

רועי פולקמן: אוקיי.

רועי פולקמן: אני רוצה לסכם.

<תומר לוטן: רגע.

<תומר לוטן: התייחסתם לפיילוט ולא פירטתם הרבה לגבי ה-steady state.

רועי פולקמן: זה נאמר.

רועי פולקמן: האמירה היתה שעד תחילת 2017 הנושא של מכרזי המסגרת ייפתח לכל המקצועות.

<תומר לוטן: זה מה שמכונה "מאגר כולל" - - -

רועי פולקמן: בדיוק.

<רון צור: חשוב לי להגיש משהו, כי נמצאים פה החברים שלי מהטכנולוגיה, מפרויקט מרכב"ה.

<רון צור: כרגע הנתיב הקריטי שבסיכון על הסיפור של מעבר לגיוס מחזור ינואר 2017 הוא דווקא המימד הטכנולוגי.

<רון צור: זה קשור לשיח הרחב, כי אנחנו צריכים עכשיו סוג של עבודה שמערכות המידע יאפשרו לנו, לנהל מאגר של עשרות אלפי אנשים.

רועי פולקמן: מיד נגיע לדיון הטכנולוגי והמערכות התומכות.

רועי פולקמן: האמירה החשובה שנאמרה כאן היא שאנחנו נעים למכרז כולל לסטודנטים, שמאפשר להם להתמודד אחר כך על משרות סטודנט אבל במכרזים אמיתיים של המשרד, זאת אומרת מכרזים בין-משרדיים.

רועי פולקמן: זו פריצת הדרך שרצינו אותה מלכתחילה.

רועי פולקמן: נושא הכרת הוותק מוחל כאן, זה הובהר באופן מאוד ברור; לוחות הזמנים לקליטה הם סבירים, כך נאמר; סוגיית התנאים – חלקה יוסדר בהוראת הנש"ם שתצא בצורה מסודרת, על בסיס ההסכם הקיבוצי, לגבי התנאים ולגבי מעמד הסטודנט במשרד; הדבר האחרון היה נושא הסטודנטים החרדים והתנאים לקליטה של סטודנטים חרדים.

רועי פולקמן: אלה היו הנושאים הגדולים, ונראה לי שעל רובם קיבלנו תשובות.

<רועי דרור: אנחנו גם יוצאים במאגר אקטיבי ל-50 סטודנטים כל שנה.

<רועי דרור: מעבר להקלה על כניסתם למשרות ספציפיות, יהיה מאגר סטודנטים של 50 תקנים כל שנה.

<רועי דרור: המטרה שלו ספציפית היא לפנות אקטיבית לאוכלוסייה החרדית, מעבר לתוכנית המצטיינים שגם היא לתקנים קבועים בשירות המדינה.

<רועי דרור: המטרה היא לפרוץ חסמים לא בצורה של להסיר אחד או שני אלא ממש להביא פנימה.

<רועי דרור: משרד ראש הממשלה, הנציבות ומשרד הכלכלה עובדים פה בשיתוף פעולה כדי לשנות את הדבר הזה בשירות המדינה.

רועי פולקמן: יפה מאוד.

רועי פולקמן: עכשיו לעניין המכרזים הבין-משרדיים – סטטוס, לוחות זמנים, לאן אנחנו הולכים עם זה – ואז אתגר המרכב"ה ומערכות המחשוב, איפה זה עומד, ונבקש התייחסות ממערך המרכב"ה.

רועי פולקמן: אנחנו מבינים שחלק מלוחות הזמנים או מהאפקטיביות של הצעדים האלה תלויה במערכות המחשוב הרלוונטיות, ככה הצגתם את זה.

רועי פולקמן: בבקשה.

<גבריאלה אשכנזי: אם תסתכלו על החומר שהועבר אליכם, אנחנו עדים לצמצום ניכר בלוחות זמנים, במכרזים הפנימיים ובמיוחד במכרזים הפומביים.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו תמיד עושים את הסטטיסטיקות עד 200 מועמדים, כי רק 5% מכלל המכרזים הם מעל 200 מועמדים.

רועי פולקמן: זאת אומרת, 87 ימים מפרסום המכרז ועד בחירת המועמד.

<גבריאלה אשכנזי: כן.

<גבריאלה אשכנזי: זה צמצום רציני ביותר.

<גבריאלה אשכנזי: נושא המיון כבר התייצב לחלוטין, מה שנמצא באחריות המשרד הולך ומצטמצם בזכות שיתוף הפעולה עם המשרדים.

<גבריאלה אשכנזי: אמנה כמה דברים שאנחנו עושים כרגע כדי להמשיך ולצמצם את לוחות הזמנים.

<גבריאלה אשכנזי: לוחות הזמנים של הפרסום – התקבלה כבר החלטה, ואני מקווה שתיקון התקשי"ר יהיה בימים הקרובים, ואנחנו הולכים לצמצם את פרסום המכרזים הפומביים והבין-משרדיים מ-14 יום לשבעה ימים.

<גבריאלה אשכנזי: כמובן, איפה שלא יהיו לנו מספיק מועמדים נעשה הערכה, הכול בכפוף לאיתור אקטיבי.

<גבריאלה אשכנזי: אבל אנחנו רואים שיש מקצועות שיש היצף של מועמדים, ורוב המועמדים מגישים מועמדות עד היום השביעי לפרסום, ולכן השינוי הזה, שהוא כבר בדרך, יצמצם עוד יותר את לוחות הזמנים.

<גבריאלה אשכנזי: זאת אומרת, אם אנחנו עומדים היום על 87 ימים, זה כולל 14 ימי פרסום.

<גבריאלה אשכנזי: דבר נוסף מאוד חשוב שאני רוצה להדגיש זה הנושא של בדיקת מועמדויות.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו נותנים לנושא הזה חשיבות מאוד רבה, במיוחד במכרזים הפנימיים.

<גבריאלה אשכנזי: דיברנו על שלושה מועמדים בממוצע, עדיין למשרד לקח זמן לא מעט זמן ב-2015 – 20 ומשהו יום - לעשות בדיקה של שלוש מועמדויות.

<גבריאלה אשכנזי: בעקבות התראות שאנחנו מוציאים מדי יום למשרדים, הסמנכ"לים נרתמו לבעיה והצלחנו לקצר.

<גבריאלה אשכנזי: אתם יכולים לראות בשקף שאנחנו עומדים כרגע ב-SLA – 14 יום לבין-משרדי.

<גבריאלה אשכנזי: אבל מה שיותר חשוב זה הפיילוט שאנחנו עושים על אישור מועמדות על-פי הצהרה.

<גבריאלה אשכנזי: למרות שאין לנו פתרון טכנולוגי מלא, אנחנו נמצאים כרגע במשרות שאחוז העמידה בתנאי הסף גבוה.

<גבריאלה אשכנזי: בעמוד שש של המצגת תראו את הניתוח שעשינו.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו רואים שבסנגורים הציבוריים 94% מהמועמדים עומדים בתנאי הסף, בפרקליטים, עובדים סוציאליים, משפטנים ומנהלי – שזה מה שאנחנו עושים עכשיו במשרות הזוטרות – אחוז העומדים בתנאי הסף הוא גבוה.

<גבריאלה אשכנזי: לכן, לדעתנו, אין צורך לבדוק את המועמדויות, במאסות.

<גבריאלה אשכנזי: כשאנחנו רואים שיש לנו 300, 400 ולפעמים כמה אלפים, אנחנו לא בודקים אותם ומעבירים אותם למיון.

<גבריאלה אשכנזי: לוקחים את הסיכון של העברה למיון ולפני ועדת הבוחנים בודקים אותם.

<לבנה כהן: תנאי הסף מאוד ברורים.

<לבנה כהן: צריך רישיון, אז אין ניסיון שצריך - - -

<גבריאלה אשכנזי: בגלל זה עשינו את הניתוח.

<גבריאלה אשכנזי: ברגע שיש תפקידים מסובכים וממוקדים, כמובן ששם יש לנו אחריות לא להעביר אותם למיון, כי זה יקר.

<גבריאלה אשכנזי: למשל, רשות המסים פנו אלי והם הולכים לפרסם, אם לא פרסמו כבר, מכרז למפקחי מס הכנסה.

<גבריאלה אשכנזי: ממה שידוע לנו, יש כ-10,000 מועמדים.

<גבריאלה אשכנזי: תחשבו שפעם, כדי לבדוק מועמדויות אחרי 14 יום, לקח למשרד חודשיים וחצי עד שלושה חודשים עד השלמת המסמכים, ורק אחר כך העברנו למיון.

<גבריאלה אשכנזי: עכשיו אנחנו אומרים שרואים שהרוב עוברים תנאי סף פשוטים, אז מעבירים אותם ישירות למיון.

<גבריאלה אשכנזי: יש כבר סיכום עם מכוני המיון שעמדו בלוחות הזמנים, ובסופו של דבר נצטרך לבדוק 200 מועמדים במשרות שמוצעות, אבל זה לא 10,000.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו מצמצמים לוחות זמנים.

<גבריאלה אשכנזי: אבל זה לא רק צמצום לוחות הזמנים, אנחנו מצמצמים את הנשירה של מועמדים פוטנציאליים מתוך המערכת, וזה מה שחשוב לנו – שמועמדים טובים לא ילכו.

<גבריאלה אשכנזי: כפי שאמרתי, המיון עובד בסדר.

<גבריאלה אשכנזי: כפי שאמרתי בפעם הקודמת, לא לשכוח את נושא האיכות.

<גבריאלה אשכנזי: פנינו לכלל העובדים שעובדים משמונה חודשים ומעלה, מאז שנכנסה הרפורמה.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו נמצאים כרגע באיסוף הנתונים.

<גבריאלה אשכנזי: זה לא מדגם, אנחנו בודקים את כל מי שנכנס לשירות המדינה.

<גבריאלה אשכנזי: גם פה יש שיתוף פעולה מאוד יפה עם הסמנכ"לים ואנחנו מקבלים את התשובות.

<גבריאלה אשכנזי: לפי הנתונים שהתחלנו לנתח בפינצטה, אנחנו רואים תוצאות יפות – שיש הלימה בין המיון לתפקיד.

<גבריאלה אשכנזי: אם פספסנו מישהו יותר טוב לא נדע לעולם, אבל זה שנכנס כנראה מתאים.

<גבריאלה אשכנזי: נפרסם את תוצאות המחקר, כמובן, אבל מהנתונים שראינו עד עכשיו, הנתונים יפים מאוד ונמשיך עם המחקר הזה הלאה.

<גבריאלה אשכנזי: דבר נוסף ומאוד מהפכני שאנחנו הולכים לעשות, בעזרת השם, כבר עם המכרז הבא של מכוני מיון – אני חושבת שזה יקח בערך שנה מהיום – זה מה שנקרא "מיונים מסיביים".

<גבריאלה אשכנזי: מה הכוונה?

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו הולכים להוציא ארבע-חמש פעמים בשנה מכרז שכל מי שרוצה יגיש מועמדות – כמובן, בתנאי שיש לו תואר.

<גבריאלה אשכנזי: 99% מכלל המשרות במכרז פומבי הן עם תואר.

<גבריאלה אשכנזי: יוכלו להגיש מועמדות להיבחן במבחני כישורים – מה שאנחנו קוראים "מבחנים קוגנטיביים" - ואלה יהיו זכאים להגיש מועמדות למשרה בסופו של דבר.

רועי פולקמן: מכרז מאגר.

<גבריאלה אשכנזי: אני מפרסמת מכרז של כלכלן במשרד הכלכלה; למועמד יש כבר ציון מהמבחן הקוגניטיבי והוא יצטרך לעשות את המיון הבא או הריאיון.

<גבריאלה אשכנזי: זה מצמצם את לוחות הזמנים בצורה גדולה.

<גבריאלה אשכנזי: זה משהו שכבר עבר את אישור הלשכה המשפטית.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו צריכים, כמובן, להגדיר את הדרישות הטכנולוגיות, אבל אנחנו הולכים לכיוון הזה.

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו לומדים מה שקורה בעולם ומנסים לעשות אדפטציה לשירות המדינה.

<גבריאלה אשכנזי: אני חושבת שזה יצמצם מאוד את לוחות הזמנים וגם את השירות שאנחנו נותנים למועמדים ולמשרדים.

רועי פולקמן: אם האבטלה תמשיך לרדת אז יכול להיות שלא יהיו פונים למכרזים.

<רועי דרור: אל תדאג.

<רועי דרור: שירות המדינה הוא ב-top ten של המבוקשים.

<גבריאלה אשכנזי: אפילו אם הוא עובד, הוא רוצה להיכנס למדינה.

<גבריאלה אשכנזי: התחלנו מחקר של נטישת מועמדים, שעושה אותו סטודנט שעומד מאחורי, אמיר, שזו היתה היוזמה שלו.

<גבריאלה אשכנזי: אצלי לא עובדים תשעה חודשים; עובדים יותר, ואחר כך אני מכריחה אותם גם להמשיך לתואר שני כדי שיישארו.

<גבריאלה אשכנזי: תסתכלו על השקף, בעיניי הוא חשוב.

<גבריאלה אשכנזי: תראו את המצב בשירות המדינה, שהוא ראי של מה שקורה במשק התעסוקתי.

<גבריאלה אשכנזי: נכון, יש לנו כ-140,000 מועמדים בשנה, אבל צריך לעשות דיפרנציאציה; בחלק יש לנו היצף של מועמדים - במשרות שהן של פרקליטים ומשפטנים יש היצף של מועמדים, ובאמצעות המאגרים אנחנו צריכים לדעת להתמודד אתם; יש משרות שבהן יש לנו חוסר, כמו מהנדסים, כמו רופאים, ולזה צריך לתת פתרון אחר.

<גבריאלה אשכנזי: המאגרים לאו דווקא יתנו פתרון.

<גבריאלה אשכנזי: כרגע אנחנו רוצים להיכנס לגיוס אקטיבי באמצעות הרשתות החברתיות, linkedin, סרטי מיתוג.

<גבריאלה אשכנזי: יש לנו תוכנית עבודה, יחד עם רון, על הנושא הזה.

<גבריאלה אשכנזי: יש לנו עוד הרבה עבודה בנושא הזה.

<גבריאלה אשכנזי: החשיפה במקצועות האלה לא מספיק טובה ואנחנו כן רוצים לגייס את האנשים האלה.

<אלעד דמסקי: חלק משיתוף הפעולה עם המוסדות צריך להיות דווקא בנקודות האלה.

<גבריאלה אשכנזי: זה לא המאגר הראשון שיצאנו אתו.

<גבריאלה אשכנזי: יצאנו עם המאגר של המנהלי, של המשרות הזוטרות, שבעיניי מצטייר כהצלחה גדולה, מעל 1,000 אנשים הגישו מועמדות.

<גבריאלה אשכנזי: תסתכלו בשקף – אנחנו עדים לצמצום של לוחות הזמנים ב-75%, מ-85 ימים שלקח בממוצע למשרד לגייס פקידה ב-2015, היום אני מעבירה מאגר של פקידות - - -

רועי פולקמן: פקידים ופקידות.

<גבריאלה אשכנזי: פקידים ופקידות – הרוב, 99% הן נשים.

<גבריאלה אשכנזי: 21 ימים שכתבתי בשקף, זה מה שלוקח למשרד לעשות ועדת בוחנים, את הריאיון.

<גבריאלה אשכנזי: הם מבקשים, יש לי SLA, ואני מעבירה את שמונת המועמדים וזהו.

<גבריאלה אשכנזי: מה שחשוב לי פה זה לא רק הזמנים, אלא שהתאמנו את המיון.

<גבריאלה אשכנזי: איך אנחנו יודעים שאנחנו עובדים טוב?

<גבריאלה אשכנזי: אנחנו מודדים את כל מה שאנחנו עושים.

<גבריאלה אשכנזי: יש לנו בקשות ל-80 משרות בחודשיים, בערך.

<גבריאלה אשכנזי: פנינו למשרדים ואנחנו וראים ששביעות הרצון הכללית היא 5.8 מתוך 6.

<גבריאלה אשכנזי: יש לנו עדיין מה לעשות, כמובן, אבל אנחנו בדרך הנכונה ונמשיך לעבוד עם המאגרים האלה.

<גבריאלה אשכנזי: כמובן, צריך את העזרה הטכנולוגית, כרגע כל העבודה היא ידנית.

רועי פולקמן: הצגת הנתונים מבורכת, כי הדברים מאוד ברורים, וגם ההתקדמות מאוד מאוד מרשימה.

רועי פולקמן: יש לנו צורך לראות גם משרות זוטרות וגם סגל בכיר, מכיוון שאני חושב שמעניין לראות איפה הפערים מול המשרדים.

רועי פולקמן: אני יודע שאתם עושים את הפורומים האלה מול הסמנכ"לים, כי ראינו פה שהצורך הוא לשדר את שביעות הרצון לדרג הניהולי כדי שהוא ירגיש, כי ההתקדמות נראית מאוד מרשימה.

רועי פולקמן: תתמקדו בעניין הטכנולוגי - איפה זה חסם, ואז נבין על התהליך.

רועי פולקמן: איפה קפיצת הדרך נעצרת בגלל בעיות טכנולוגיות?

<רון צור: קודם כול אני רוצה לומר על התהליך.

<רון צור: הכנו, אחרי עבודה מאוד רחבה בנציבות שירות המדינה, מכל האגפים, מכל הסמכויות המקצועיות העליונות – אנחנו קוראים לזה "גופים דורשים" - 60 מסמכי דרישות.

<רון צור: למי שלא מבין, אני רוצה להסביר.

<רון צור: בתהליך סדור, כשמתמודדים עם מאסה מאוד גדולה של עבודה, בעיקר בעניין של פיתוח טכנולוגי, דבר ראשון צריך להסביר בצורה ברורה מה רוצים.

<רון צור: עשינו סקרי צרכים, כתבנו מסמכי דרישות, וזה התנאי הבסיסי בשביל להתחיל עבודה מסודרת מול מרכב"ה.

<רון צור: יושבת כאן רויטל ויצמן, מנמ"רית הנציבות 12 שנה, היא אמרה שזו פעם ראשונה שעושים סוג כזה של סדר, במובן הזה שמייצרים תמונת מצב ומייצרים מסמכי דרישות.

<רון צור: אז יש 60 מסמכי דרישות.

<רון צור: 60 מסמכי הדרישות הללו הציפו חבילת עבודה רחבה מאוד מאוד.

<רון צור: הגוף שאמור לייצר עבורנו את הפתרונות הוא מרכב"ה.

<רון צור: אנחנו נמצאים בסיטואציה שבה הפלטפורמה הסאפית שעליה שירות המדינה מנהל את ההון האנושי שלו היא מערכת שאי אפשר לבחור מה רוצים.

<רון צור: זה לא מייקרוסופט, זו מערכת פנימית.

רועי פולקמן: לאחרונה היתה לנו שיחה על הצורך להכניס open source למערכת שירות המדינה באופן רחב.

רועי פולקמן: שוחחתי על זה עם מנהל הרכש, כשנהיה כמו המדינות המתקדמות בעולם.

<רון צור: העבודה עם מרכב"ה היא עבודה צמודה, עבודה מתואמת, עבודה סדורה.

<רון צור: העניין הוא שבהיקפי הפעילות שאנחנו דורשים יש פער בין היכולת הביצועית לבין הדרישות מבחינת מה שצף מהרפורמה בשירות המדינה.

<רון צור: כשהגענו לפינה שסגרנו וראינו שהם לא לוקחים את הסיבוב, התחלנו לתעדף.

<רון צור: התעדוף הזה הלך לשלושה רבדים: מה חייבים מחר בבוקר – זה אומר עד סוף 2016; מה נאלצים לדחות לעומק 2017, ויש דברים שמגיעים אפילו ל-2018.

<רון צור: אם ניקח את נושא הסטודנטים – עדי עינת שנמצא פה והוא שותף שלנו ואורנית – התשובה היתה למעבר של ה-Full Monty, מה שאנחנו חייבים בשביל לנהל מאגר כל כך גדול ומסודר, על כל הרבדים, זה 270 ימי עבודה.

רועי פולקמן: למה?

<רון צור: להניח את הפלטפורמה הטכנולוגית שמאפשרת לעשות את מאגר הסטודנטים שעליו דיברנו בשעה האחרונה באופן מלא - - -

רועי פולקמן: לנהל קליטה של סטודנטים.

<רון צור: גיוס הבא, מינואר 2017, הניהול, הבקרה, ניהול מעקב.

רועי פולקמן: לא ניכנס הרי לכל הרזולוציה הטכנולוגית, אבל מה ההבדל בין סתם עובד לבין סטודנט?

רועי פולקמן: עובד זה עובד.

<רויטל וייצמן: הניהול צריך להיות בהתאם למקצועות השונים, צריך להיות בהתאם לדרישות.

<רויטל וייצמן: יש ניהול.

<רויטל וייצמן: כשיש 100 סטודנטים זה פשוט; אבל כשיש 10,000 סטודנטים.

רועי פולקמן: יש 70,000 עובדים בשירות המדינה, שכל אחד מהם הוא רשומה במערכת בנציבות?

<רויטל וייצמן: כולם.

רועי פולקמן: יופי.

רועי פולקמן: אז גם עוד 100,000 - מה זה משנה?

רועי פולקמן: זה עוד רשומה.

<רון צור: דיברנו על מכרז המאגר.

<רון צור: נתתי דוגמה אחת מתוך רשימת הדרישות – אחת מתוך 60 – בשביל לנהל את מכרז המאגר שעליו דיברנו.

<רון צור: דמיינו בקו"ם – שצה"ל עושה תהליך גיוס בחודש מסוים, את כל סוגי המקצועות ועכשיו צריך לנתב אותם.

<רון צור: מה שתיארה גבי: משרד אומר שצריך מהנדס עכשיו; איך לשלוף איך לעשות את החתכים, איך לעשות הקצאה ולנהל את הסד"כ הזה - צריך מאגר.

רועי פולקמן: התוכנית עם הסטודנטים היא שאנחנו מדברים על מאגר כללי, שאמור להתחיל ב-2017.

רועי פולקמן: אבל אם זה 270 יום עבודה, איך זה יקרה?

<רון צור: זה בדיוק השיח שאנחנו מנהלים מול מרכב"ה עכשיו, כדי שיקצרו את לוח הזמנים, יגייסו יותר אנשים, ובסוף רצפת הייצור שאמורה לתת לנו מענה כדי לאפשר לעשות את זה, חייבת להתרחב.

<רון צור: הבעיה היא לא בקצר של שיח תקשורת, יש פה שותפות, אבל רצפת הייצור של מרכב"ה מוגבלת.

רועי פולקמן: אז מה אנחנו עושים כדי שהרפורמה לא תיתקע שנים בגלל בעיות תשתית?

רועי פולקמן: האם זה תעדוף?

רועי פולקמן: האם זה טיוב תהליכים?

רועי פולקמן: אתם אומרים שצריך עוד 20 עובדים וזהו?

רועי פולקמן: אני מנסה להבין.

רועי פולקמן: אתמול בפגישה שלי עם עוזי אמרתי, בטעות אולי, שפרויקט המרכב"ה עלה הרבה כסף.

רועי פולקמן: הוא אמר לי: לא, זה עלה עד היום 440 מיליון שקל.

<אורנית יחזקאלי: ההקמה.

רועי פולקמן: ההקמה של הפרויקט, והתחזוקה היא 1.2 מיליארד.

<אורנית יחזקאלי: ההקמה, כולל התחזוקה, הגיעה ל-912 מיליון שקל עד היום, מתוך זה 400 מיליון זה הקמה.

<אורנית יחזקאלי: צריך לזכור כמה דברים: קודם כול, אנחנו מדברים על מוצר מדף שלקחנו אותו, ולטובת הגיוס האלקטרוני הפכנו אותו שלוש פעמים מלמטה למעלה, מכיוון שהדרישות של שירות המדינה הן דרישות מאוד ייחודיות - יש כאן הרבה מאוד משרדים, יש תהליכי מיון מאוד מורכבים.

<אורנית יחזקאלי: מדובר פה במערכת מאוד מאוד מורכבת.

<אורנית יחזקאלי: עכשיו אנחנו נדרשים להכניס שינויים, והנושא של הסטודנטים הוא נושא אחד מתוך רשימה לא קטנה של נושאים שאנחנו מעדכנים ומשנים.

<אורנית יחזקאלי: הדברים האלה דורשים נגיעה בהרבה מאוד נקודות, בהרבה מאוד חלקים של המערכת, ולגעת בחלקים של המערכת לפעמים יכול להיות יותר מורכב מאשר לפתח את הדברים האלה מחדש.

רועי פולקמן: מכיוון שלא נצלול לפרטים הטכניים של איך עובדים במערכות המחשוב הממשלתיות והממשק בין מרכב"ה ל"ממשל זמין", אני שואל את השאלות הגנריות שאני תמיד שואל בדיונים כאלה.

רועי פולקמן: אחת, אנחנו מדינה אחת מתוך מדינות רבות.

רועי פולקמן: נוציא חלק מהמדינות שהן לא ברות השוואה לישראל, אבל יש כמה מדינות בעולם שיש להן.

רועי פולקמן: אני אומר את זה כי ראיתי את זה באגף החשבת הכללית, אני מכיר את זה ממערכות ניהול כוח אדם שראיתי את מערכות הנתונים שלהן – אלה מערכות גנריות.

רועי פולקמן: כדי לנהל את מערך העובדים של "אינטל" או את מערך גיוס העובדים של חברות כאלה רב-לאומיות זה מערכות מדף – יש מערכות CRM, מערכות SAP.

רועי פולקמן: אני רוצה לתת לכם דוגמה.

רועי פולקמן: קידמתי כאן חוק לטפסים דיגיטליים.

רועי פולקמן: באתי לממשל זמין ואמרתי: אנחנו רוצים שכל הרשויות המקומיות במדינת ישראל, לא רק החזקות, ינגישו טפסים כדי שאנשים לא יצטרכו לעמוד בתור כדי להירשם לגן ילדים.

רועי פולקמן: זה נכון בתל-אביב ובירושלים, זה יכול להיות נכון גם בחצור או בקרית שמונה.

רועי פולקמן: באנו למערכת הממשלתית, אמרו לנו: השקענו בפיתוח טפסים.

רועי פולקמן: כבר לפני שנים הם התחילו להתעסק בפיתוח טפסים, והיום בשביל לשנות – הרי 80% מהטפסים באשקלון, בחצור או בירושלים זה כמעט אותם טפסים.

רועי פולקמן: אז אפשר לשנות את הלוגו ולהתאים כמה שדות, זה לא מוצר מהירח.

רועי פולקמן: ועדיין, המערכת הממשלתית אמרה לנו: על כל שינוי טופס צריך לאפיין אותו, צריך שיהיה עובד שיתאים אותו.

רועי פולקמן: אמרתי: אני יודע לעשות את זה ב"Google Docs".

רועי פולקמן: "Google" הציעו, דרך אגב, את השירות הזה לרשויות המקומיות.

רועי פולקמן: אז אני לא מצליח להבין את המציאות הזאת, שבה כל דבר נתפס כאילו זה להמציא מחדש את מערכות המחשוב.

רועי פולקמן: למה אין לנו מוצרי מדף גמישים, פשוטים, גנריים מהעולם?

רועי פולקמן: שיהיה טכנאי.

רועי פולקמן: מה הבעיה ב-CRM להקים שדות או לבטל שדות?

רועי פולקמן: למה דברים כאלה עולים מאות אלפי דולרים ולוקחים שנתיים?

רועי פולקמן: שלא לדבר על השיטה של מקומות אחרים שיצא לי לראות איך הם עושים, כמו עיריית ניו-יורק – יש להם מערכות open source.

רועי פולקמן: למשל, הם אומרים: אני צריך מערכת כזאת.

רועי פולקמן: מוציאים מכרז ותוך שלושה חודשים מקבלים פתרון.

<רועי דרור: אסביר.

<רועי דרור: דבר ראשון, השונות נובעת ברובה לחקיקה.

<רועי דרור: השוני במערכות המחשב וחוסר היכולת של ממשלת ישראל לקחת מוצרי מדף, שאנחנו מאוד רוצים שייקחו, היא באינסוף התאמות שנדרשות כתוצאה מהליכי חקיקה והסכמים קיבוציים והשד יודע מה עוד.

רועי פולקמן: בכל העולם יש.

<רועי דרור: בבריטניה, לדוגמה, כשעשו מהפכה במחשוב לקח להם עשר שנים.

<רועי דרור: אנחנו פשוט עוד לא התחלנו אותה.

רועי פולקמן: אני כל הזמן שומע את הדוגמה על בריטניה.

<רועי דרור: כי זה יפה, כי הם לקחו מערכת מאוד מאוד קשוחה, כמו שיש לנו היום, ואמרו: בואו נעשה ב-open source וספקים קטנים ובינוניים, הם שינו פאזה.

<רועי דרור: זה לקח להם עשר שנים.

<רועי דרור: אנחנו, כממשלה, עוד לא התחלנו ללכת לכיוון ומי שצריך לענות זה זו רשות התקשוב, לא אורנית ספציפית.

<רועי דרור: דבר שני, הדרישות הישראליות המחמירות לאבטחת מידע הן קשיחות יותר מכל ממשל ב-OECD שאנחנו משווים אליו.

רועי פולקמן: אבל זו שכבת על גנרית.

<רועי דרור: לא, היא לא גנרית.

<רועי דרור: בגלל ההתאמות, וההתאמות צריכות לעבור אין-סוף בדיקות של אבטחת מידע, זה מייקר באופן אוטומטי מוצרי מדף ובאופן אוטומטי גם מערכות CRM ואחרות כאלה כבדות.

<רועי דרור: לכן הממשלה הישראלי נמצא איפה שהוא נמצא מבחינה מחשובית.

<רועי דרור: לא שאגיד שיש פה איזו שביעות רצון גבוהה, אבל מצד שני להגיד שהרפורמה תפתור את הרפורמה במחשוב שאנחנו צריכים לעשות – זו התניה בעייתית.

רועי פולקמן: הפוך.

רועי פולקמן: אורנית, אני מאוד מודה לך על ההגעה לכאן עם הצוות.

רועי פולקמן: אנחנו מבינים את האתגר וגם יש הרבה מאוד הישגים לפרויקט.

רועי פולקמן: אבל אני אומר לך כמי שנמצא בכנסת כשנה, שוב ושוב אני נתקל בחוסר יכולת שלנו לקדם מדיניות בגלל פערים במערכת המחשוב.

רועי פולקמן: אתן לך דוגמה: עכשיו אנחנו מקדמים חוק על מכרזי רכש ממשלתי לעסקים קטנים ובינוניים.

רועי פולקמן: אני מתואם עם החשבת הכללית, ואנחנו לא רוצים ניקוד עודף.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים כלים אחרים שקשורים לתנאי סף וכו'.

רועי פולקמן: מדינת ישראל, שהוציאה מתוכה את "צ'קפוינט" ואת Waze, לא מסוגלת להגיד לכנסת כמה עסקים קטנים יש בכלל ברכש הממשלתי.

רועי פולקמן: לא מסוגלת.

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: כי אין את הצ'ופצ'יק הזה בטופס ולא מצליחים להצליב מידע בין רשות המסים למאגר הרכש הממשלתי.

רועי פולקמן: רק לפני חודש, יחד עם חיים כץ, התעסקנו שבועיים רק בזה - להעביר נתוני תעודת זהות מהרשות לניצולי השואה למשרד הרווחה.

רועי פולקמן: רק הצלבת דטה בייס, שכשלמדתי מחשבים בכיתה י' זה היה אחד הדברים שלמדנו לעשות.

רועי פולקמן: עד שהצליחו לעשות את הצלבת הנתונים הזאת גילינו שיש אלפי ניצולי שואה שלא ממצים זכויות.

רועי פולקמן: אנחנו צריכים לראות שהחסם הזה לא תוקע את הרפורמות.

רועי פולקמן: יש עניין אחד שהוא היכולת לצפות מראש – לדעת מה הצרכים של הרפורמות השונות, להיערך אליהן מראש זה לא דברים שלוקחים מהיום להיום.

רועי פולקמן: אבל דבר שני – זו האמירה היחידה שאני יכול לתרום בה מעבר לקיטורים - בסוף סוד המערכות הממשלתיות הוא גמישות.

רועי פולקמן: אנחנו בעידן חדש של רגולציה, עידן חדש שבו הציפיות והצרכים ישתנו כל יום, כל יומיים, כל שבוע.

רועי פולקמן: היה כנס קיסריה בשבוע שעבר.

רועי פולקמן: קיימנו שם מושב מיוחד על חדשנות, עם נציב שירות המדינה, מבקר המדינה, החשבת הכללית של מדינת ישראל ועוד ועוד.

רועי פולקמן: הדבר המרכזי שהוצג שם הוא שאנחנו לא מצליחים לייצר גמישות.

רועי פולקמן: ישבו שם על ניתוח נתונים במערכת הבריאות הישראלית.

רועי פולקמן: כל החדשנות העולמית קורית בישראל, מיוצאת לכל העולם – במובן של ניתוח נתוני מערכות בריאות - אבל שום דבר מזה במערכת הבריאות הישראלית במובן של השימוש הפנימי שלנו.

רועי פולקמן: לכן אני אומר שהמילה כאן, ואין שבוע שאנחנו לא נתקלים בזה, היא שצריכות להיות מערכות גמישות, כי הצרכים השתנו.

רועי פולקמן: זה לא כמו פעם שפיתחו מערכת והיא עבדה עשר שנים.

רועי פולקמן: זה לא יקרה יותר, העולם הזה נגמר.

רועי פולקמן: אם אנחנו, כ-start-up nation, לא מסוגלים – יהיה אבחון ואחרי שבועיים צריך לשנות אותו, פתאום נתחרט ופתאום נגלה שצריך סטודנטים.

רועי פולקמן: אני יודע כי עבדתי עם מנמ"רים ועבדתי עם מערכות אפיון.

רועי פולקמן: אפיינת, אפיינת, לקח לנו חצי שנה לאפיין, ובסוף כשהייתי צריך לשנות בולט אמרו לי: אבל אפיינת.

רועי פולקמן: אני מבין את זה, אבל העולם משתנה.

רועי פולקמן: אני לא יודע מה צריך לעשות כדי שזה יקרה - - -

<רועי דרור: ועדה מיוחדת אחרת.

רועי פולקמן: יכול להיות.

רועי פולקמן: אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שנעשית, אבל ביקשנו אתכם היום לכאן כדי לומר לכם כמה אנחנו נתקלים בעניין הזה, הצורך הזה בגמישות כדי לממש את המדיניות.

רועי פולקמן: אנחנו יושבים להם על הווריד, אותנו לא מעניין שהם יגידו לי 270 יום.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים מכרז סטודנטים בינואר 2017.

רועי פולקמן: אני מבין את הקשיים שלכם, אבל אנחנו צריכים מערכות.

רועי פולקמן: תבינו שאנחנו קפריזיים, המחוקק הוא קפריזי, אבל גם כי הוא מתמודד עם עולם משתנה.

רועי פולקמן: אז אני מתנצל על המניפסט.

רועי פולקמן: בבקשה.

<לבנה כהן: אנחנו מהכנסת וגם אנחנו התחברנו למרכב"ה.

<לבנה כהן: במשך ארבע שנים בערך אנחנו מתחננים לנציבות שיכניסו אותנו למערכת הגיוס.

<לבנה כהן: היתה אפילו פגישה בין הנציב לבין מנכ"ל הכנסת הקודם, והבטיחו לנו שאנחנו הולכים לשם.

<לבנה כהן: הסיבה שאנחנו רוצים אותם היא לא רק כי הם טובים, כי אנחנו עובדים, פחות או יותר, בהתאם לכללים.

<לבנה כהן: אין טעם שנפתח מערכת ולא נוכל לעדכן אותה, כי אנחנו נסמכים על העדכונים שלהם כל הזמן.

<לבנה כהן: זאת אומרת, אם נפתח מערכת גיוס משלנו לא רק שזה יעלה לנו יקר, גם נצטרך כל הזמן - - -

רועי פולקמן: ולמה זה לא קורה?

<לבנה כהן: סדרי עדיפויות.

רועי פולקמן: כי זה גם דורש פיתוח מיוחד?

<לבנה כהן: לא לא.

<לבנה כהן: ישבנו גם אתך, לדעתי, יחד עם עוז, לפני שנתיים, וזה לא מתקדם.

<לבנה כהן: אנחנו כבר בתהליך שאנחנו בוחנים להקים, וזה פשוט טיפשי לנו להקים מערכת.

רועי פולקמן: אני יכול להבין שאם הטענה היא שלפתח ארבע התאמות שצריך לכנסת זה לוקח שלוש שנים, אז בסדרי העדיפויות של הנציבות הם יחכו ל-2023.

<לבנה כהן: אנחנו כבר במרכב"ה והם עושים לנו התאמות בכול – ברכש, במשאבי אנוש.

<לבנה כהן: זאת אומרת, זה לא משהו חדש.

רועי פולקמן: אורנית, את רוצה להגיד איך את רואה את זה מהבחינה שלך?

רועי פולקמן: איך אנחנו יכולים לייצר מערכות גמישות יותר?

רועי פולקמן: כשאמרנו על המרכב"ה שאנחנו צריכים לדעת לסמן ספק קטן, אמרו לי: מצוין, רק הפיתוח הזה ייקח חצי שנה.

<אורנית יחזקאלי: חד-משמעית לא.

<אורנית יחזקאלי: ניקח לדוגמה את נושא הספק, כי זה נושא שקל לי להגיד עליו.

<אורנית יחזקאלי: הנושא של סימון ספק קטן והאם העסק בשליטה – היתה רשימת נושאים שהתבקשנו לתת להם מענה – אין שום בעיה.

<אורנית יחזקאלי: להכניס את האופציה לסימון זה משהו מאוד מאוד פשוט.

<אורנית יחזקאלי: אבל לבוא עכשיו, שהנתונים גם ישבו שם - פה אנחנו נופלים, כי יש ענייני סודיות, שמירת נתונים.

<אורנית יחזקאלי: לדוגמה, הלמ"ס לא מעביר לנו נתונים מכיוון שהמדיע שלו סודי; לבקש מהספקים לעדכן – לא תמיד ספקים מעוניינים להגיד האם העסק הוא כן בשליטת - - - צריך להבין שמעבר להוספת שדה באיזשהו מקום יש עוד הרבה דברים שמתחבאים מאחור, והם הדברים שמעכבים.

רועי פולקמן: לא נעמיק בזה יותר כי זה לא תפקידה של הוועדה הזאת, אני רק מנסה לנצל את ההזדמנות לשקף לכם את הקושי שאנחנו חווים כאן לא פעם ולא פעמיים.

רועי פולקמן: ניהלנו 100 שעות עבודה בוועדת הכלכלה על חוק נתוני אשראי, שחלק גדול ממנו עסק במערך הנתונים הנדרש.

רועי פולקמן: רועי, בוודאי שאתם, במשרד ראש הממשלה, צריכים להרים את זה, בשולחן העגול שצריך לדעת לבנות את מערכות הנתונים האלה, כי יש תופעות שחוזרות על עצמן.

רועי פולקמן: היכולת לייצר מעבר נתונים בין מאגרי מידע במדינת ישראל כדי שזה יקרה, כי כל פעם זה צץ – זה צץ בנציבות, זה צץ בלמ"ס, זה צץ במכון הייצוא – וכל הזמן אנחנו שומעים את אותם הסברים.

רועי פולקמן: אם יש בעיות גנריות שחוזרות על עצמן, אני חושב שאתם צריכים למצוא פתרון שהוא לא אד הוק.

רועי פולקמן: כל פעם נחצוב בסלע עד שמעבירים את מאגר הנתונים ואפשר להשתמש בו, צריך לקבל איזה פתרון מדף או אין פתרון מדף.

רועי פולקמן: יש פה נושאים שחוזרים על עצמם ואנחנו צריכים למצוא את הדרך שזמני התגובה שלנו יקוצרו.

רועי פולקמן: אפרופו הדיון שהתנהל כאן על זמני התגובה של הנציבות, ואנחנו יושבים להם על הראש על הדבר הזה, אני חושב שגם אצלכם אנחנו צריכים לראות שה-SLA של תגובות הוא קצר, מכיוון שבסוף זה נעשה עקב האכילס, וזה כאילו לא הגיוני במדינת ישראל.

<אורנית יחזקאלי: אני מסכימה אתך, אבל אתה נותן דוגמאות של הצלבת נתונים בתור סטודנט.

<אורנית יחזקאלי: אנחנו לא מדברים על סדרי גודל כאלה, ובגיוס האלקטרוני בוודאי ובוודאי שלא.

<אורנית יחזקאלי: צריך לזכור שנושא הגמישות הוא בערבון מוגבל.

<אורנית יחזקאלי: אנחנו כן עושים מאמץ לקחת כלי מדף.

<אורנית יחזקאלי: את מערכת SAP לקחו כי היא מוצר מדף.

<אורנית יחזקאלי: יש שם דברים שמקובלים בעולם, אבל מה שאנחנו עושים פה ומה שאנחנו נדרשים לתת לא דומה לשום דבר ששייך ל-best pracrice.

רועי פולקמן: למה?

<אורנית יחזקאלי: זה אלה הדרישות.

<אורנית יחזקאלי: הדרישות, מסיבות של חקיקה, מסיבות של המבנה הממשלה – מכל מיני סיבות – הן משהו אחר לגמרי.

רועי פולקמן: אני מבין.

רועי פולקמן: סליחה שאני נכנס לתחום הטכני, אבל זה אומר שגם בשלב האפיון אתם צריכים להיות מעורבים, כי אם התהליך הזה מנותק ובו לקוח הקצה שלכם – המשרד הממשלתי, היחידה הממשלתית - מפתחת את החלומות שלה ואז באה אליכם, היא לא יודעת מה יש.

רועי פולקמן: היא לא יודעת שבעשר מדינות ב-OECD יש כבר מערך ניהול דטה בייס לקליטת סטודנטים שעובד אחת, שתיים, שלוש, ארבע וזה עונה על כל הדרישות שהם צריכים ב-89%.

רועי פולקמן: לפחות מהניסיון שלי, הפער נוצר כשאתם לא מעורבים מספיק בשלב המקדמי.

<אורנית יחזקאלי: אני מאוד מסכימה אתך.

רועי פולקמן: ולכן החיבור הזה צריך להיות הדוק.

רועי פולקמן: יכול להיות שאם רון וגבי היו יודעים, אם האפיון היה מותאם ב-89% למוצר המדף, זה היה לוקח חודש.

רועי פולקמן: בבקשה, רויטל, ונתקדם.

<רויטל וייצמן: SAP אמנם נבחרה לפני הרבה שנים, לפני שהגעתי, אבל היא מוצר מדף.

<רויטל וייצמן: SAP, כתפיסה, אמרה: כל מה שנכון בכל המקומות, זה מה שצריך להיות בכל המקומות.

<רויטל וייצמן: לקלוט עובד זה לקלוט עובד, זה לקלוט עובד, לצורך העניין.

<רויטל וייצמן: אצלנו זה לא ככה.

<רויטל וייצמן: אני מאוד מסכימה עם האמירה שגם 80% או 85% מהתהליך זה בסדר גמור.

<רויטל וייצמן: אם היו אומרים לנו: זה SAP סטנדרט, לעשות 85% מהחלומות שלנו ייקח שבועיים ולעשות את ה-100% מהחלומות שלנו יקח שנתיים – אם מישהו היה אומר ש-80% זה מצוין, נרוץ עם 80%, אני חושבת שזה היה מקצר זמנים.

רועי פולקמן: זה השיח שצריך להתנהל.

<רויטל וייצמן: הם מעורבים, כעיקרון, בשלבים - לא בשלב הדרישות - - -

<רון צור: בשלב האפיון בוודאי שמעורבים.

<רויטל וייצמן: בוודאי שמעורבים, אבל לא בשלב של מה אנחנו רוצים.

<רויטל וייצמן: כשאנחנו מתחילים לחשוב על מה אנחנו רוצים, פה אולי צריכים לראות מה יש, ונתחיל להתאים את עצמנו.

רועי פולקמן: תודה, רויטל.

רועי פולקמן: בבקשה, אדוני.

<מוטי אהרוני: אני סגן נציב שירות המדינה.

<מוטי אהרוני: אני לא מדבר על אנשים, כי אנשים טובים במרכב"ה ורוצים לעשות.

<מוטי אהרוני: נגעת בנקודה הכי משמעותית.

<מוטי אהרוני: היום אנחנו מדברים מנקודת המבט של הבקרה – מה הצלחנו, מה השגנו.

<מוטי אהרוני: זה לקחת את המדיניות ולתרגם אותה לטכנולוגיה ונתונים.

<מוטי אהרוני: יש 60 נושאים על סדר היום, וזה רק חלקם עי יש עוד נושאים שנמצאים במדיניות שצריך לעשות, ולתת את התשובות הטכנולוגיות – להשיג נתונים של כמה פרשו, כמה במילוי מקום, כמה בתקינה, ים של נושאים – היכולת שלהם לתת לנו בזמן סביר היא מאוד מאוד נמוכה.

<מוטי אהרוני: המשמעות היא שאם מישהו ישאל בעוד כמה זמן מה השגנו - זה לא פשוט.

<מוטי אהרוני: אם נקדיש לנושא הזה, לא ממקום של ביקורת על מרכב"ה או על מישהו אחר, יכול להיות שייפתחו ערוצים נוספים איך נותנים פתרונות, כי היכולת להשיג את זה היום היא מאוד קשה, והנקודה היא קריטית.

רועי פולקמן: מכיוון שאנחנו צריכים להתכנס לסיום – אני צריך לעבור לוועדת החוקה – אגיד על הפרק הזה שתי הערות.

רועי פולקמן: אחת, בעיניי האתגר של מערך המחשוב, בוודאי המרכב"ה, זה לפתח כלים לגמישות.

רועי פולקמן: הדבר השני הוא להקדים את המעורבות בשלבי הגדרת הצרכים.

רועי פולקמן: כלומר, במקום שבו צוות הרפורמה חולם וחושב על מה הוא צריך כדי לממש את כל יעדי המדיניות – הם לא אנשי מחשוב - כבר אז צריך להיות צוות הפיתוח המחשובי, כדי לצמצם פערים בין החלום לכלים הקיימים ולראות איך עושים את המפגש הזה.

רועי פולקמן: ככל ששלב התיאום הזה קורה נמוך יותר זה מסבך את העבודה.

רועי פולקמן: חוויתי דבר עוד יותר גרוע - שבאות חברות המדף וכופות הר כגיגית עם מוצרי מדף לא טובים ומכניסות את המדינה להיריון עם כל מיני מוצרים שאחר כך המדינה מסתבכת אתם.

רועי פולקמן: אם אתחיל עכשיו לתת לכם דוגמאות שנתקלתי בהן במהלך עבודתי - באמת נזקים אדירים למדינת ישראל, בגלל שכל מיני חברות כופות כל מיני מוצרי מדף שבינם לבין הצורך האמיתי של המשרדים אין כלום.

רועי פולקמן: לכן השותפות צריכה להיות בשלבים הרבה יותר מוקדמים, כי אני יודע איך תהליכי השיווק האלה נעשים מול המנמ"רים ומול יחידות המחשוב.

רועי פולקמן: מוכרים מוצר שהוא מאוד טוב, מאוד גמיש, הוא עובד באיזה 7,500 מדינות, זה נפלא והכול טוב, ואז מגלים שכדי לשנות בר זה תהליכי פיתוח וזה עולה מיליוני דולרים.

רועי פולקמן: רועי, חייבים לתת לזה מענה אצלכם, כי אנחנו נתקלים בזה כחסם שוב ושוב בדיונים פה.

רועי פולקמן: יצא לי לפגוש מדינות כאלה, שסיפרו לי איך מכרו להן מערכות, שחלק מהשמות שלהן הושמעו כאן, וכל מערך התקציב שלהן תקוע עד היום.

רועי פולקמן: זה לעניין המחשובי.

רועי פולקמן: אני שוב מודה לצוות הנציבות על הצגת הנתונים והקידום.

רועי פולקמן: לגבי הסטודנטים – אני חושב שהתקדמו מאוד בהבהרה ובתיאום הציפיות גם לגבי חוזר נש"ם, שנעקוב.

רועי פולקמן: ואני אומר גם לאנשי הוועד כאן: תמשיכו להיות בקשר.

רועי פולקמן: נמשיך לעקוב ולראות שזה קורה כמו שהתכוונו.

רועי פולקמן: שיהיה לכולנו המשך יום טוב.

רועי פולקמן: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.