ועדת המשנה לתחבורה ציבורית, כנסת 20, פרוטוקול מספר 9, 2016-05-24 08:30

דב חנין: בוקר טוב לכולם, סאלאם עליכום, שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המשנה לתחבורה ציבורית של ועדת הכלכלה של הכנסת.

דב חנין: סדר היום שלנו היום הוא שילוט בשפה הערבית בתחבורה ציבורית.

דב חנין: האמת היא שככה אנחנו פותחים היום את יום השפה הערבית בכנסת.

דב חנין: אז בואו נתחיל אולי בשפה הערבית.

דב חנין: (נושא דברים בשפה הערבית – להלן התרגום החופשי) בוקר טוב, היום הוא יום השפה הערבית בכנסת.

דב חנין: כאדם שלומד ערבית, לדעתי מאוד חשוב שכל אדם החי פה ילמד לדבר ולהבין ערבית.

דב חנין: אני מאחל לכם יום נפלא, ומועיל.

דב חנין: (ממשיך בעברית) אני בעצמי לומד ערבית.

דב חנין: מתקדם, לאט לאט.

דב חנין: אופטימי.

דב חנין: אני חייב להגיד לכם שאני מתרגש בכל פעם כשאני לומד משהו חדש.

דב חנין: אני כבר נמצא בשלב שאני מבין כמעט את כל מה שאומרים מסביב, אבל אני מאוד זהיר בלדבר, כי השפה היא מאוד יפה, הצליל שלה הוא מאוד יפה, ואנחנו, בשפה העברית לא רגילים לכל מנעד הצלילים העשיר של השפה הערבית.

דב חנין: אני זהיר בלדבר, אבל אני כבר מקשיב וניהנה ואני מאחל לכולנו שנדע לעשות את זה יותר.

דב חנין: קודם כל ברכות לידידי, חבר הכנסת ד"ר יוסף ג'בארין, שהוא זה שיזם ומוביל את היום ההיסטורי הזה בכנסת.

דב חנין: זה באמת באמת יום היסטורי.

דב חנין: אנחנו בפעם הראשונה בכנסת מציינים את יום השפה הערבית וזה יום מאוד חשוב, כי אנחנו מציינים אותו דווקא בתקופה שיש הרבה הרבה עננים במציאות שלנו, כולל ביחסים בין יהודים וערבים.

דב חנין: הרבה דאגות, הרבה קשיים, הרבה מתחים.

דב חנין: אפילו, למרבית הצער, אני אומר – אנחנו רואים מקרים של שנאה ושל אלימות.

דב חנין: ביום הזה אנחנו רואים משהו מאוד אופטימי וכך גם חברי, ד"ר ג'בארין תכנון אותו, כיום של הרבה מאוד עבודה מעשית, בוועדות הכנסת, בדיונים נוספים, כדי לקדם שינויים ועשייה באופן מעשי.

דב חנין: לכן זה לגמרי לא מקרה שאנחנו מתחילים את היום הזה דווקא בוועדת המשנה הזו, שעוסקת בתחבורה ציבורית.

דב חנין: אנחנו, בשנה האחרונה, הקדשנו וממשיכים להקדיש הרבה מאוד מאמצים לקידום התחבורה הציבורית בציבור הערבי.

דב חנין: תחבורה ציבורית זה נושא חברתי ראשון במעלה, והאוכלוסייה הערבית, שמצבה הכלכלי והחברתי הוא לא טוב, שסבלה וסובלת הרבה שנים מאפליה בהרבה תחומים, היא אוכלוסייה שמאוד צריכה תחבורה ציבורית, והיא צריכה תחבורה ציבורית בהיקפים מאוד גדולים.

דב חנין: אנחנו עושים עבודה גדולה בנושא הזה.

דב חנין: נמצאים אתנו פה שני חברי כנסת, ובוודאי נוספים יצטרפו.

דב חנין: בכל אחת מהערים של חברי הכנסת האלה אני ביקרתי.

דב חנין: גם בסכנין, עירו של ידידי, חבר הכנסת גנאים, וגם באום אל פאחם, עירו של חברי, חבר הכנסת ד"ר ג'בארין.

דב חנין: ראיתי גם את הצרכים העצומים וגם את הדרישות הרבות וגם את ההתקדמות שאנחנו מתחילים לעשות.

דב חנין: אני אומר לכם בדיון הזה, וזה דיון מוקלט ומשודר, כך שהדברים יכולים להיבדק: השנה הזו מתוכננת להיות, וכך יהיה, שנה של שינוי גדול בתחום של התחבורה הציבורית בציבור הערבי.

דב חנין: אנחנו נפעל יחד עם משרד התחבורה ועם משרד האוצר וכל הגורמים האחרים המעורבים, להעלות בצורה עצומה את מספר, היקף ואיכות השירות בתחבורה הציבורית ביישובים הערבים.

דב חנין: חלק מאוד מרכזי מהדבר הזה הוא השפה.

דב חנין: תחבורה ציבורית כדי שהיא תהיה אפקטיבית ונוחה צריכה להיות מאוד נגישה, ונגישות מתחילה בשפה.

דב חנין: מתחילה ביכולת של אנשים לקרוא, לראות, לקבל מידע, את כל המידע שהם צריכים בשפה שלהם, בשפה שנוחה להם – וגם כאן אני רוצה להגיד, מתוך עבודה שכבר הספקנו לעשות בוועדה – ונמצאים אתנו פה נציגי משרדי הממשלה והגורמים השונים המעורבים – השנה השנה הזו תהיה שנה של שינוי גדול.

דב חנין: אבל כמו תמיד בענייני תחבורה ציבורית אני אומר לכם גם בנושא הזה: השינוי הגדול מורכב מהמון המון פרטים קטנים, ואם עושים שגיאות בפרטים הקטנים או לא מספיק מקדמים חוליות או נושאים ספציפיים, התוצאה היא שלא מספיק מתקדמים.

דב חנין: לכן, אנחנו בישיבה הזו, מעבר לאמירה העקרונית והחשובה ששירותי תחבורה ציבורית צריכים להיות מונגשים לגמרי בשפה הערבית, ומעבר לאמירה העקרונית – שאנחנו תכף גם נשמע פרטים עליה - שהשנה הזו תהיה שנה של שינוי גדול בתחום הזה, שינוי גדול בתחום הזה, של הנגשת תחבורה ציבורית ושירותי תחבורה ציבורית בשפה הערבית, אנחנו, בדיון הזה נעסוק בהרבה מאוד פרטים, כי זו הדרך לקדם את הנושא.

דב חנין: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת ד"ר ג'בארין, יוזם היום הזה, ושוב – לברך אותך על היום הזה ולאחל לכולנו שזה יהיה יום מוצלח ומאוד מאוד אפקטיבי.

יוסף ג'בארין: (נושא דברים בערבית להלן התרגום החופשי) תודה רבה עמיתי וידידי דב חנין.

יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, ויישר כוח.

יוסף ג'בארין: 08:30 עוד מוקדם להגיע לירושלים, אז בטח כולם התעוררו מוקדם.

יוסף ג'בארין: יישר כוח וברוכים הבאים.

יוסף ג'בארין: (ממשיך בעברית) בוקר טוב לכולם.

יוסף ג'בארין: האמת היא שרציתי להמשיך לדבר בערבית, זה באמת קוסם לי, רק שלצערנו, עד היום הכנסת עדיין לא מספקת תרגום סימולטני מערבית לעברית.

יוסף ג'בארין: היתה לי שיחה עם יו"ר הכנסת, הוא מבין את הצורך, את הנחיצות, ואני מקווה שבאמת זה ישתנה בעתיד הקרוב.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת דב חנין על היוזמה לדון בנושא כה חשוב, נושא שמעסיק אותנו בשנים האחרונות, וכפי שאמר – מסתמן בו כנראה שינוי לטובה.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שיש סמליות בכך, דב, שיום השפה הערבית נפתח בדיון הזה כי אני מרגיש שיש פה אופטימיות.

יוסף ג'בארין: יש פה אופטימיות גם בגלל המנהיגות שלך, שמלווה את הנושא הזה, וגם בגלל – וצריך לומר את זה, ההבנה שאני שומע אותה ואני חש אותה מחברינו במשרד התחבורה, בחברות התחבורה הציבורית, שמודעים לצורך, מכירים בצורך וגם נכונים לעשות את המהלך החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שלשימוש בשפה הערבית, ובטח נשמע את הנושאים הללו היום – יש את שתי הפונקציות המרכזיות.

יוסף ג'בארין: הפונקציה שיותר מוכרת זה התפקיד היותר פונקציונאלי של השפה, שבאמת, למרות שלפעמים מתקבל הרושם כאילו כל האזרחים הערבים יודעים עברית ולא צריך ערבית.

יוסף ג'בארין: זה לא מדויק.

יוסף ג'בארין: הרבה מהאוכלוסייה באמת לא שולטת ברמה הנדרשת בשפה הזו ולכן יש כאן

יוסף ג'בארין: גם תפקיד פונקציונאלי של הגשת שירות בשפת האם.

יוסף ג'בארין: אבל יכול להיות שהתפקיד היותר חשוב, לפחות מבחינתי, זה גם העניין של הזהות.

יוסף ג'בארין: השפה היא החותם התרבותי הזהותי העיקרי של כל קבוצה לאומית ולשונית, וזה המצב גם במצבה של האוכלוסייה הערבית כמיעוט לשוני בישראל.

יוסף ג'בארין: לכן יש חשיבות מאוד ערכית וגם סימבולית-תרבותית-זהותית לכך שהשפה הזו תהיה שימושית.

יוסף ג'בארין: הערה נוספת שאולי מקשרת בין הדברים – אני מכיר מחקר בטכניון לגבי שילוט בתחבורה הציבורית ושילוט בכבישים בינעירוניים בכלל.

יוסף ג'בארין: המחקר הזה אומר שיש קשר בין שימוש בשפת אם לבין בטיחות בדרכים.

יוסף ג'בארין: הקשר הזה נמצא בכך שהמחקר מצא שכשנהגים נוסעים בכבישים ורואים שילוט, העין שלהם מייד קופצת לקרוא את שפת האם.

יוסף ג'בארין: בהרבה פעמים זה יכול לעזור לאנשים שאולי מחפשים את הדרך ורוצים לבדוק מה בדיוק ההנחיה וכדומה.

יוסף ג'בארין: השניות הללו שאתה רוצה קודם כל לקרוא את שפת האם, אם היא מופיעה והיא מדויקת זה יכול לעזור.

יוסף ג'בארין: בתחבורה הציבורית אנחנו מדברים בעיקר על 4 רמות של שימוש בשפה הערבית: שילוט על תחנות האוטובוסים, שילוט בתוך האוטובוסים – בין אם זה מדבקות בתוך האוטובוס, על הצג אנחנו מדברים גם על הכריזה בשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: כאן אני יכול להעיד כתושב אום אל פאחם שהמצב הוא מאוד מוזר.

יוסף ג'בארין: כשאני בתוך אוטובוס, שומע בכריזה בעברית על שכונה שאפילו בעברית קשה לבטא את השם שלה.

יוסף ג'בארין: שילוט אלקטרוני בתחנות ובתוך האוטובוסים גם, אבל גם שימוש בשפה הערבית באתרים של משרד התחבורה ושל החברות שעוסקות בתחבורה ציבורית.

יוסף ג'בארין: אז זה, אולי, ההיקף.

יוסף ג'בארין: אין ספק, ואני מודע לכך שהשימוש בערבית מחייב גם משאבים.

יוסף ג'בארין: מה שבדרך כלל אני אומר לקובעי המדיניות במשרד התחבורה, יכול להיות שתמיד עדיף להכליל את השפה הערבית כבר בהתחלה, כששמים את השלט או מכינים את הכריזה, כי לפעמים להוסיף את זה אחר כך זה עלויות רבות יותר.

יוסף ג'בארין: לכן, אם מלכתחילה חושבים על הדבר הזה ומכלילים את השפה הערבית, זה יכול לחסוך הרבה עלויות.

יוסף ג'בארין: אני אסיים ואומר שאני בהחלט מברך על הכוונות הטובות של משרד התחבורה ועל כך שהוא מכיר בצורך בשימוש בשפה הערבית בכל התחומים הללו ואני באמת מקווה שיתאמתו דבריו של יו"ר הוועדה שהשנה תהווה מהפכה בתחום הזה של שימוש בשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: דב, אני לא אוכל להישאר הרבה כי אני הולך לדיונים אחרים בעניין השפה הערבית, אז אני בטוח שיהיה לנו דיון פורה וקונסטרוקטיבי.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכם.

דב חנין: תודה רבה גם לך.

דב חנין: נמצאים אתנו גם נציגים של ארגונים אזרחיים שמלווים את הנושא הזה, מקדישים הרבה זמן ומאמץ, אני רוצה לנצל את ההזדמנות להודות להם בשמנו, כוועדה וככנסת, על העבודה ועל הליווי – האגודה לזכויות האזרח, סיכוי- העמותה לשוויון אזרחי בישראל, יוזמות קרן אברהם.

דב חנין: אני רוצה להודות גם להתאחדות הסטודנטים שנציגה שלהם נמצאת כאן, אנחנו מכירים ומעריכים מאוד את העבודה שלכם, גם בתחום הזה וגם בכלל, בענייני תחבורה ציבורית.

דב חנין: הזכרת, ידידי, את סוגיית התקציבים.

דב חנין: נמצא בידי הנייר הזה שקשה אולי לראות אותו מרחוק, שזה בעצם צ'ק, זה צ'ק פתוח של משרד האוצר.

דב חנין: שולח לי נציג האוצר מכתב קצר, אומר שהוא לא יוכל להגיע לדיון, אבל אין צורך בו כי כל התקציבים יהיו.

דב חנין: אז אני שומר בידי את הצ'ק הזה, ככה בתשומת לב.

דב חנין: רבותי, אנשי משרד התחבורה, אם תצטרכו, אז יש לנו את המכתב הזה.

דב חנין: אני אומר את זה ברצינות – אני מברך על כך שמשרד האוצר מוכן להקדיש את כל המשאבים הנדרשים ואני מקווה שזה באמת יבוצע גם בשטח.

דב חנין: אני רוצה לאפשר לנציג משרד התחבורה, גבי נבון, שהוא מנהל תחום תכנון התחבורה הציבורית לפתוח בהצגה קצרה של תמונת הדברים כפי שהיא נראית היום.

<גבי נבון: בוקר טוב, אני באמת מברך על היום הזה ואת כל הנוכחים כאן.

<גבי נבון: אנחנו, במשרד התחבורה, לגבי התחבורה הציבורית באופן כללי במגזר הערבי – עושים המון.

<גבי נבון: אנחנו נמצאים כרגע בשלב יישום תוכנית מפורטת שבנינו יחד עם מפעילי התחבורה הציבורית כדי לתת יותר שירות ויותר קווים לכלל המגזרים וכלל הערים של המגזר הערבי.

<גבי נבון: יחד אתכם גם היינו בסיור בצפון הארץ, באום אל פאחם ובערערה, ובמקומות נוספים.

<גבי נבון: אנחנו, עד סוף השנה מתכוננים ליישם הרבה מאוד קווים והרבה מאוד שירות במגזר הערבי בכלל – אוטובוסים חדשים, תוספות שירות.

<גבי נבון: בין כל אלה, כמובן, כפי שהזכרתם אתם, נושא השילוט בכל האמצעים – גם הדיגיטאלי, וגם הסטטי וגם בתמרור 505, תמרור התחנות של האוטובוסים – כולם.

<גבי נבון: קודם כל, מי ששם שלט חדש היום חייב להכניס את השפה הערבית או האנגלית במקומות אחרים, חייב להכניס את זה, וכל התחנות החדשות מגיעות בילט אין עם כל השפות הנוספות.

<גבי נבון: לגבי שאר השילוט של כל התחנות שקיימות, למעשה, אנחנו מדברים היום על 30 אלף תחנות שיש היום במדינת ישראל, ביניהם יש 18,000 שמות שאנחנו צריכים להחליף.

<גבי נבון: האקדמיה ללשון ערבית – אנחנו יחד אתם עובדים כדי לתרגם את שמות התחנות, כפי שנאמר כאן, ששפת האם צריכה להיות מאוד מדויקת, ולכן האקדמיה, יחד אתנו, מתרגמים את כל השפות הללו, את השילוט, כמובן.

<גבי נבון: לקראת סוף הקיץ אנחנו מקווים שכל התרגום הזה יהיה כבר בכל התחנות.

<גבי נבון: זה לוח הזמנים שלנו.

דב חנין: אני רוצה רגע להתעכב בנושא הזה.

דב חנין: אדוני אומר, ובצדק, שמאוד חשוב להקפיד על הדיוק.

דב חנין: אחד הדברים שצורמים לכל אחד מאתנו, אנחנו רואים שלט, ואם יש שם טעות כתיב – בעברית או ערבית, זה צורם את העין ואנחנו לא רוצים את זה.

דב חנין: אני מאוד מעריך את העבודה הקפדנית שאתם עושים, אבל אנחנו מדברים כאן על שני דברים ואני רוצה להבהיר את לוחות הזמנים.

דב חנין: עניין אחד הוא נושא התרגום, פרויקט התרגום שאתם עושים אותו יחד עם האקדמיה לשפה הערבית.

דב חנין: דבר שני זה ההטמעה בפועל, בתחנות האוטובוס, לאחר שכבר התבצע התרגום.

דב חנין: אז מה לוחות הזמנים של כל אחד משני האלמנטים האלה?

<גבי נבון: זה הולך יחד.

<גבי נבון: הם מתרגמים מנות מסוימות ואנחנו מייד מטמיעים.

<גבי נבון: לא מחכים שהכל יהיה מסוכם ואז נטמיע.

<גבי נבון: בחודשים הקרובים – אנחנו נמצאים כבר בתהליך הזה – לקראת סוף אוגוסט-תחילת ספטמבר, משהו כזה, נהיה כבר כשכל התחנות כבר מוחלפות.

<גבי נבון: המפעילים נמצאים כאן.

<גבי נבון: קודם כל, לגבי השילוט הסטטי, בוא נאמר ככה: כל השילוט הסטטי במדינת ישראל מחולק לאזורים.

<גבי נבון: כל מפעיל, יש לו אזור להחליף את השילוט.

<גבי נבון: כל רבעון השילוט הסטטי בתחנות מתחלף, היות ויש גם שינויים בתחבורה הציבורית, בתדירויות, במסלולים.

<גבי נבון: אז מפעיל יכול כל רבעון – הוא מקבל קובץ ממשרד התחבורה והוא אמור להוריד את השילוט הישן, לשים שילוט חדש, כאשר בשילוט החדש הוא גם עושה למפעילים אחרים.

<גבי נבון: זאת אומרת, יש לו אזור מסוים לעשות, למרות שהאזור הזה יכול להיות לא שלו, יכול להיות שהוא עושה את זה למפעיל אחר.

<גבי נבון: הוא מקבל כתובת והוא צריך להכניס את זה.

<גבי נבון: אז כל רבעון זה מתחלף.

<גבי נבון: ברגע שיש תרגום כמובן שזה נכנס פנימה לתוך ההחלפה של המפעיל והוא כבר מחליף את זה בפועל.

<גבי נבון: לגבי ה-505, שזה תחנות - - -

דב חנין: רק שנייה, עוד שאלה בהקשר הזה: אנחנו מדברים בתחנות האוטובוס על מגוון של דברים.

דב חנין: יש, כמובן, את השלט הגדול, אבל יש גם שלט של אינפורמציה יותר ספציפית שיש בתחנות אוטובוס, על קווים, תדירות.

דב חנין: גם זה הולך להיות בספטמבר?

<גבי נבון: זה השילוט הסטטי.

<גבי נבון: יש שם את מסלול הקו, את מפת הקו, אמנם לא את כל מפת הקווים אבל קווים אחרים.

<גבי נבון: יש שם אפילו ברקוד שאפשר לסרוק ולראות את כל הקווים אצלך באפליקציה.

<גבי נבון: זה השילוט הסטטי – זה דבר אחד.

<גבי נבון: אם נמשיך הלאה יש את ה – next bus, השילוט שאומר מתי האוטובוס הבא יגיע.

<גבי נבון: כבר ביישובים הערבים, כשיש את השילוט הזה, התחלנו להכניס את זה פנימה.

<גבי נבון: גם זה נמצא בתהליך יישום של המפעילים עצמם, תכף הם ידברו פה, הם גם מכניסים את התרגום פנימה.

<גבי נבון: יש להם כל מיני זמני שניות שזה מתחלף אחד עם השני.

<גבי נבון: זה גם נמצא בתוך התהליך הזה.

<גבי נבון: בתוך האוטובוס – הכריזה והשילוט הדיגיטאלי, זה אותו הדבר כמו ה – next bus – ביישובים שמעל 50% מהאנשים בהם הם דוברי השפה הערבית, שם לכולם יהיה תרגום בערבית, גם בכריזה וגם בדיגיטלי, וכשאין את זה יש את זה באנגלית ועברית.

<גבי נבון: זה מה שאנחנו עושים, ועד סוף השנה נקווה לגמור את הכל.

דב חנין: שאלה נוספת.

דב חנין: קודם כל אני מברך על זה שאתם מתקדמים וזה טוב שאתם מתקדמים - - -

<גבי נבון: דרך אגב, עוד דבר אחד.

<גבי נבון: גם האפליקציות למיניהן, והרישוי של התחבורה הציבורית, גם הופך להיות בשפה הערבית.

דב חנין: חברת הכנסת סלימאן, רצית לשאול משהו.

עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול למה בעצם אתם מחכים עד שמחליטים שהשפה תיכנס למקומות שיש בהם מעל ל-50%, כי בסופו של דבר זו שפה רשמית בארץ.

עאידה תומא סלימאן: אתה אף פעם לא תדע איזה אוכלוסייה מגיעה לאותו מקום, אפילו אם היא לא גרה באותו מקום.

עאידה תומא סלימאן: זה דבר ראשון.

עאידה תומא סלימאן: דבר שני – לעניין התרגום.

עאידה תומא סלימאן: האם זה תרגום, או לכתוב את זה בערבית?

עאידה תומא סלימאן: למשל – עכו, קוראים לה בערבי "עכה", ולא "עכו" בכתיב ערבי, אותיות ערביות והשם עברי.

עאידה תומא סלימאן: אז אני שואלת: האם זה תרגום או לכתוב בערבית?

<גבי נבון: לגבי השאלה הראשונה, למה לא לשים את שלושת השפות בתמרור אחד.

עאידה תומא סלימאן: לא שלושת השפות.

עאידה תומא סלימאן: אנגלית היא לא שפה רשמית בארץ.

עאידה תומא סלימאן: אני מדברת על שתי שפות רשמיות שהמעמד שלהן במדינה הזו הוא שונה.

עאידה תומא סלימאן: יש שתי שפות רשמיות.

נורית קורן: נכון, יש שתי שפות רשמיות.

נורית קורן: רוצים להוסיף את האנגלית?

נורית קורן: אין בעיה.

נורית קורן: אין לי שום דבר נגד האנגלית.

נורית קורן: יש אנגלית, שזה הנוהג הקבוע, הבינלאומי, וזה מה שמחויב.

נורית קורן: נכון שהשפה הערבית היא שפה רשמית אבל צריך לזכור שזו מדינה יהודית, וקודם כל - - -

דב חנין: חברים, חברים.

דב חנין: אני אתן לך מייד.

<קריאות: - - -

נורית קורן: השפה הרשמית היא עברית.

דב חנין: אם אתה יכול להתייחס לשתי השאלות המעשיות שחברת הכנסת תומא סלימאן שאלה, והיא תכף צריכה לרוץ גם לדיון אחר, כי אתה יודע - - -

<גבי נבון: לגבי תרגום – אנחנו עושים תרגום עם האקדמיה ללשון ערבית, יחד אתם.

<גבי נבון: הם נבחרו לעשות יחד אתם את התרגום עצמו, אז זה יהיה כמו שאמרנו, כמו בדומה של עכו ועכה.

<גבי נבון: לגבי השילוט – אנחנו במדינת ישראל כל פעם עושים שילוט גם באנגלית, גם בערבית וגם בעברית.

<גבי נבון: מקום אחד בתמרור – אין לו מקום לשים את שלושת השפות, ולכן נבחר עניין ה -50%.

<גבי נבון: מעל 50% שמים בשפה הזו ואחר כך שמים בשפה השנייה.

<גבי נבון: גם השילוט הסטטי – המיקום שלו צריך לתפוס ממש מקום מאוד מאוד רחב.

<גבי נבון: אנחנו תמיד מוגבלים מהבחינה הזו, גם בדיגיטלי וגם ברגיל.

דב חנין: יש לכם מנגנון של באמת טעויות בכתיב?

דב חנין: למי אנשים פונים, אליכם?

דב חנין: או אל המפעיל הספציפי?

<גבי נבון: גם אם יפנו למפעיל וגם אם יפנו אלינו, אנחנו נטפל בזה.

<גבי נבון: אנחנו בסך הכל יחד עם המפעיל, יחד.

<גבי נבון: להפך, אדרבא.

<גבי נבון: אנחנו מאוד רוצים לשמוע על טעויות – כולנו בני אדם, אם יש טעויות אנחנו נתקן אותן.

עבדאללה אבו מערוף: האקדמיה ללשון הערבית, מי עובד שם?

עבדאללה אבו מערוף: סליחה על השאלה.

<גבי נבון: לא זוכר את השמות, אני מתנצל.

דב חנין: אנחנו תכף נשמע את נציג האקדמיה לשפה הערבית, אבל לפני זה אני רוצה לתת רשות דיבור למישהו מהארגונים האזרחיים, ואנחנו נשלב גם את חברי הכנסת במהלך הדיון.

דב חנין: עורכת הדין שדא עאמר מהאגודה לזכויות האזרח.

דב חנין: את העברת לנו נייר מפורט בעניין הזה, אני רוצה להודות לך על העבודה הרבה, לא רק לקראת הדיון הזה אלא בכלל – המעקב המאוד מאוד צמוד אחר הנושא הזה.

<שדא עאמר: אנחנו כבר מעל שנה וחצי מנהלים תכתובת רבה מול משרד התחבורה.

<שדא עאמר: ראשית, אני מברכת על הצעדים שנעשים.

<שדא עאמר: אני גם השתתפתי בסיור לוועדת המשנה שנערכה בסכנין, טמרה וערבה, ואכן שם ראיתי שיש ערבית בחלק מהשלטים האלקטרוניים.

<שדא עאמר: בכל התכתובות אנחנו מנסים לדעת מה היא באמת הפריסה הגיאוגרפית של כל השלטים שיוצבו בעברית.

<שדא עאמר: פריסה חוזרת ונשנית אנחנו מקבלים שיוצגו שלטים ביישובים שנמצאים בתוכנית החומש.

<שדא עאמר: זה מצוין אבל זה לא מספיק.

<שדא עאמר: מדובר על 10 יישובים.

<שדא עאמר: האם יוצבו שלטים בעוד יישובים?

<שדא עאמר: דובר על 100 שלטים אלקטרוניים – תתקן אותי אם אני טועה - מתוך 5,000 שלטים?

<גבי נבון: במדינת ישראל, כל המדינה.

<שדא עאמר: זה לא מספיק.

<שדא עאמר: הרי חברת הכנסת תומא סלימאן ציינה שהאזרחים הערבים משתמשים בתחבורה הציבורית בכל הארץ - סטודנטים נוסעים לאוניברסיטאות, נשים יוצאות לעבודה, תלמידי בתי ספר נוסעים לבתי הספר.

<שדא עאמר: זה לא מספיק - - -

<גבי נבון: לצערי הרב, אני חייב לקטוע אותך.

<גבי נבון: לגבי השילוט האלקטרוני – אני מוכן לשים יותר ממאה, אפילו 300.

<גבי נבון: הבעיה היא הוונדליזם.

<גבי נבון: אם שמים את השילוטים האלה, כמה וכמה פעמים שמנו אותם במקומות האלה.

<גבי נבון: אתה בא אחרי יומיים – זה שבור, זה הרוס.

<גבי נבון: כלום.

יוסף ג'בארין: יש לך סטטיסטיקה?

יוסף ג'בארין: כי זו סטיגמה נראה לי, שאתם מגזימים אותה.

<גבי נבון: אני מוכן לבדוק את זה.

<גבי נבון: בכמה מקומות ששמנו במגזר ואנחנו רואים את זה, יש פה באמת ונדליזם.

יוסף ג'בארין: אז תבדוק את הסטטיסטיקה כי לצאת עם הצהרות כאלה זו האשמה כוללת שהיא לא מקובלת.

<שדא עאמר: אי אפשר להצדיק אי הצבת שלטים בוונדליזם, הרי שלטים בעברית ממשיכים להיות מוצבים.

<שדא עאמר: מה קורה עם השלטים בערבית, ברחבי הארץ?

<שדא עאמר: אני רוצה לדעת במדויק האם בחודש אוגוסט – זה המידע שנמסר לנו ממשרד התחבורה – ערבית תהיה בכל השלטים האלקטרוניים בכל הארץ?

<שדא עאמר: האם הפריסה תהיה לא רק בצפון, אלא תהיה גם בדרום וגם ביישובים יהודים?

<שדא עאמר: הרי גם עמדת בית המשפט לא מצדדת בזה שיהיה שילוט בערבית רק איפה שיש אזרחים ערבים.

<שדא עאמר: זה דבר ראשון.

<שדא עאמר: דבר שני, לגבי השלטים הסטטיים.

<שדא עאמר: דובר על 5,000 מתוך 30 אלף.

<שדא עאמר: זה לא מספיק.

<שדא עאמר: האם גם בשלטים הסטטיים תהיה ערבית בכל רחבי הארץ?

<שדא עאמר: נקודה שלישית – לגבי אתר האינטרנט.

<שדא עאמר: נתת תשובה לגבי שירות טלפוני, שזה מצוין, ולגבי אפליקציות.

<שדא עאמר: אתר האינטרנט עדיין לא מתורגם.

<שדא עאמר: מתי- - -

<גבי נבון: זה כולל גם אינטרנט.

<גבי נבון: כל מה שאמרתי לגבי התרגומים – אמרתי שעד סוף הקיץ אנחנו מקווים שהכלה כל כבר יהיה - - -

<שדא עאמר: זאת אומרת שחודש אוגוסט, זה הדד-ליין?

<שדא עאמר: זה השתנה כבר פעם שלישית.

<שדא עאמר: האם באוגוסט נוכל לנסוע בתחבורה הציבורית בכל רחבי הארץ ונראה ערבית שם בשלטים הסטטיים ובשלטים האלקטרוניים ובשלטים המסבירים על מפת קו האוטובוס?

<גבי נבון: אמרתי.

<גבי נבון: שוב – אנחנו נמצאים בתהליך יישום של כל התוספות שירות למגזר הערבי.

<גבי נבון: בתוך התהליך הזה אנחנו עושים גם את התרגום של השפה הערבית בכל המקומות שאנחנו עושים את התוספות שירות האלה.

<גבי נבון: לגבי השילוט הסטטי, כפי שאמרתי - - -

<שדא עאמר: תרגום זה אומר הטמעה?

<גבי נבון: כן, כן.

<גבי נבון: כשאני אומר "תרגום" זה אומר שאנחנו נציב את זה בשלט.

<גבי נבון: לגבי השילוט הסטטי, כמו שאמרתי קודם – הארץ מחולקת לאזורים לפי מפעיל תחבורה ציבורית.

<גבי נבון: אני לא יודע אם אמרת 5,000 או 50,000 אבל בכל המקומות האלה, איפה שיש שילוט סטטי - הכל יהיה מתורגם כפי שנקבע.

<שדא עאמר: וזה יושלם עד אוגוסט.

<גבי נבון: כן, זה יושלם.

<גבי נבון: אנחנו יושבים עם האקדמיה.

<גבי נבון: אני לא יודע להגיד בדיוק את התאריך המדויק, אבל כשיהיו התרגומים אז נעשה את זה ביחד.

<גבי נבון: בשילוט האלקטרוני - כל השילוט האלקטרוני עומד לעבור לשפה השנייה.

דב חנין: מה שאומר לנו נציג משרד התחבורה, אני מקווה שזו בשורה.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני מקווה שהציבור הערבי יוכל לחגוג את איד אל אדחה השנה גם עם איזו מתנה קטנה, לחג.

נורית קורן: רק בזה זה תלוי?

דב חנין: הנה, משהו בכל זאת יקרה, ואני מעריך את זה.

דב חנין: רשמנו את הדברים לפנינו.

נורית קורן: אני רוצה לומר שזו יוזמה מבורכת של משרד התחבורה שהם רוצים לתרגם.

נורית קורן: אני עומדת על זה שיהיה תרגום, כי חשוב מאוד שזה יהיה עכו – עכו, ולא שם אחר, כי חשוב שילמדו גם לומר בעברית את השמות של הערים.

נורית קורן: לי מאוד חשוב שתהיה נגישות, אבל צריך לזכור שגם האוכלוסייה הערבית חייבת ללמוד עברית, ועד היום יש בעיה שיש במקומות שלא שולטים בעברית, אז צריך גם בעברית לשלוט.

נורית קורן: לכן זה חשוב מאוד.

נורית קורן: מה שעושה משרד התחבורה, מה שהוא יצליח להנגיש - מעולה, אבל יהיו דברים שהוא לא יצליח להנגיש.

נורית קורן: וחשוב מאוד גם לשים לב במערכת החינוך, כי עדיין יש, ומתגלה כי במערכת החינוך יש ילדים שלומדים, למשל – בבתי הספר הנוצרים, לא שולטים מספיק בשפה העברית.

נורית קורן: זה חשוב מאוד שכן ישלטו, כדי שעדיין יוכלו להגיע לכל מקום - - -

דב חנין: גברתי אומרת את זה על בסיס נתונים?

דב חנין: כי אני נפגש עם בוגרי בתי ספר פרטיים - - -

נורית קורן: מנתון שהיגיע אלי.

יוסף ג'בארין: תבדקי עוד פעם, זה לא מדויק.

נורית קורן: אני עדיין אומרת שצריך לשים לב שעדיין צריך לשלוט בשפה העברית כי לא נצליח לתרגם הכל, וזה חשוב גם כדי למנוע תאונות דרכים, לא רק בתחבורה הציבורית, עכשיו לבוא ולהנגיש את כל השלטים לא רק בתחבורה הציבורית יהיה סיפור, וצריך ללמוד גם עברית, זה מאוד חשוב.

דב חנין: אנחנו בעד ללמוד עברית וללמוד ערבית, אני רק רוצה להגיד לגברתי, אפרופו הנושא של בתי הספר הפרטיים, לא רק בלימוד שפות – הלוואי שכל בתי הספר במדינת ישראל, אני אומר, בכלל – בציבור היהודי ובציבור הערבי יהיו ברמה של חלק מבתי הספר האלה, שהם באמת מאוד מאוד איכותיים.

נורית קורן: לא דיברתי על הרמה, דיברתי על השפה.

דב חנין: גם בשפה.

דב חנין: אבל בהחלט צריך תמיד ללמוד יותר.

דב חנין: זה ממש ראוי וחשוב.

נורית קורן: סליחה שאני יוצאת לעוד ועדה.

עבדאללה אבו מערוף: חברת הכנסת יצאה.

דב חנין: את רוצה לשמוע רק תשובה קצרה?

עבדאללה אבו מערוף: לא חשוב, בסדר.

עבדאללה אבו מערוף: העניין הוא לא אקדמי, לשון עברית, לשון ערבית, לשון רוסית – זה לא העניין.

עבדאללה אבו מערוף: העניין הוא קו פוליטי אידיאולוגי מנחה.

עבדאללה אבו מערוף: זאת אומרת, לפי הלשון, כל האקדמאים של הלשון – עברית, ערבית, השפות, שמות לא מתרגמים.

עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד, ההפך הוא הנכון.

עבדאללה אבו מערוף: אם אנחנו מדברים על עכו, אז זה עכו, בעברית, ובערבית - עכה, עכה.

נורית קורן: כן, אבל יש מושגים - - -

עבדאללה אבו מערוף: ההפך הוא הנכון.

עבדאללה אבו מערוף: בבקשה, יש פה את האקדמיה ללשון, אז בואו נתווכח על השמות.

נורית קורן: אבל יש שמות שיש להם משמעות אחרת מאשר מה שזה נאמר בעברית, וכן צריך תרגום.

נורית קורן: מה שעושה משרד התחבורה זה תרגום.

עבדאללה אבו מערוף: ההפך הוא הנכון.

עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד.

עבדאללה אבו מערוף: אם אנחנו מדברים באופן אובייקטיבי - - -

נורית קורן: בסדר, שנינו מדברים משני עברי המתרס.

עבדאללה אבו מערוף: לא, על שפה.

עבדאללה אבו מערוף: לא על פוליטיקה.

נורית קורן: שפה – הוא אמר תרגום.

נורית קורן: אז שיהיה תרגום.

עבדאללה אבו מערוף: אז שמות לא מתרגמים.

דב חנין: חברים, אנחנו, ברשותכם, נמשיך את הדיון, וכיוון שמדברים על שפה, זה הזמן לשמוע את ד"ר דהמשה מהאקדמיה ללשון ערבית, כי אני מניח שיש מומחים יותר גדולים לשפה הערבית מאשר אנחנו, חברי הכנסת.

<עמאר דהמשה: בוקר טוב, סבאח אל ח'יר.

<עמאר דהמשה: תיקון קטן – אני חוקר ציבורי לשוני רשמי, אני לא חבר אקדמיה ללשון הערבית.

<עמאר דהמשה: יש לי כמה הערות.

<עמאר דהמשה: בנוגע לשילוט באוטובוסים, הלוח האלקטרוני.

<עמאר דהמשה: חברת האוטובוסים נצרת בשירות האלקטרוני נוכחות שתי השפות – עברית וערבית.

<עמאר דהמשה: אני תוהה מדוע לא להרחיב את הדבר הזה ולהחיל אותו בכל האוטובוסים הבין עירוניים.

<עמאר דהמשה: זה דבר אחד.

<עמאר דהמשה: דבר שני, לגבי שגיאות אורתוגרפיות בשפה הערבית – לדוגמה: בית ג'אן, מופיע פעם כבית ג'אן, ופעם כבית ג'ן - מעון השדים.

<עמאר דהמשה: מדוע?

<עמאר דהמשה: נצרת לפעמים כתובה נצרת ולפעמים נסרת.

<עמאר דהמשה: זה דבר פוגעני וגם מביש, אתה מרגיש שעושים ממך צחוק.

<קריאה: ע-פולה למשל.

<עמאר דהמשה: עוד דבר שאני רוצה להוסיף – הסרת שלטים לצורך עבודות פיתוח.

<עמאר דהמשה: חברת "נתיבי ישראל" מסירה שלטים לצורך עבודת פיתוח, אבל לא מחזירה את השלטים.

<עמאר דהמשה: לדוגמה, לאחרונה הוסר השלט המוביל לריינה, לכפר ריינה, ולא הוחזר למקומו.

<עמאר דהמשה: אז אני תוהה גם מדוע.

<עמאר דהמשה: לגבי שפת מיעוט, ההגדרה הביורוקרטית של שפת מיעוט היום איננה מקובלת באקדמיה.

<עמאר דהמשה: מדוע?

<עמאר דהמשה: אם אתה מגיע ליישוב ערבי שהרוב בו הם ערבים, אז ההגדרה הנכונה היא "שפה משתתפת", ולא "שפת מיעוט".

<עמאר דהמשה: השאלה שלי – לפחות בשלטים המוצבים ליד היישובים הערביים, האם אין זה יאה להציב שילוט דו-לשוני אופקי – עברית ליד ערבית, ולהוכיח לאנשים שבמדינתנו מתקיים לפחות דו-קיום לשוני בין שתי השפות?

<עמאר דהמשה: תודה רבה.

דב חנין: תודה רבה לך.

דב חנין: אני רוצה לתת את רשות הדיבור למוחמד חליעה מעמותת "סיכוי", ותודה לכם על העבודה הרבה שאתם עושים.

<מוחמד חליעה: תודה, תודה.

<מוחמד חליעה: כחלק מהעשייה שלנו לקידום תחבורה ציבורית ביישובים הערביים אנחנו נכנסים לכל יישוב, מקיימים שיתופי ציבור על פי הצרכים של כל היישוב, ועורכים מסמך צרכים שיתאר את הצרכים של היישוב.

<מוחמד חליעה: אבל, כחלק נפרד מזה אנחנו פועלים גם להנגשת השפה הערבית.

<מוחמד חליעה: עו"ד שדא עמר דיברה על השילוט הסטטי, אבל אני לא ארחיב בעניין השילוט הסטטי, אני ארחיב בשתי נקודות אחרות.

<מוחמד חליעה: הנקודה השנייה היא אתר משרד התחבורה באנגלית מתורגם מעברית אחד לאחד.

<מוחמד חליעה: האתר מתורגם מעברית לאנגלית אחד לאחד – זה כולל לשוניות, כולל פונקציות של כניסות לתוך הפעולה עצמה ולדעת מה השירות שניתן על ידי משרד התחבורה.

<מוחמד חליעה: אני לא רוצה לתת מילה מגוחכת – אבל האתר בערבית הוא אתר של המבנה הארגוני של משרד התחבורה.

<מוחמד חליעה: מה זה תורם לחברה הערבית שהאתר בערבית מתאר לי את המבנה הארוגני והפונקציות והאגפים של משרד התחבורה?

<מוחמד חליעה: מה זה עוזר לתושב הממוצע שרוצה לנסוע מריינה למוביל או לכרמיאל?

<מוחמד חליעה: זה לא עוזר לו.

<מוחמד חליעה: הנקודה השלישית, ובדקתי אותה לעומק, זה מרכז המידע.

<מוחמד חליעה: כשאתה מבקש מידע למשרד התחבורה אתה מתקשר.

<מוחמד חליעה: עונה מרכזן, ולרוב, ב-99% מהמקרים הוא דובר עברית ולא דובר ערבית.

<גבי נבון: אתה מתכוון ל-8787?

<מוחמד חליעה: כן, כן.

<מוחמד חליעה: הוא דובר עברית.

<מוחמד חליעה: אבסורד.

<מוחמד חליעה: במערכת ניתוב השיחות אין ערבית.

<מוחמד חליעה: אז הוא לא נותן לך את האופציה להקיש לערבית, אלא רק לרוסית ואנגלית, ורק כשאתה מבקש מרכזן דובר ערבית הוא מעביר אותך למרכזן דובר ערבית, וזה עוד 6-5 דקות המתנה.

<מוחמד חליעה: זה חלק מקידום תחבורה ושילוב האוכלוסייה הערבית בתוך המשק הישראלי.

דב חנין: מה שאתה אומר לי זה שבעצם, כשאני מתקשר למוקד הזה אני שומע רק בעברית את המילה – "עברית", "ערבית", "רוסית" - - -

<קריאות: לא, לא.

<קריאות: אין ערבית.

<מוחמד חליעה: אין מערכת ניתוב שיחות שמפנה אותך לערבית.

דב חנין: אין מערכת ניתוב שיחות?

<מוחמד חליעה: רק המוקד המאוייש עונה לך ואתה מבקש דובר ערבית, אז הוא מפנה אותך, וזה 6-5 דקות המתנה.

דב חנין: וואו, זו אחת המערכות האחרונות.

דב חנין: כמעט בכל מערכת היום שאני מתקשר אליה יש לי.

דב חנין: זה, אגב, לא דבר מסובך, אבל נראה לי מאוד מאוד חיוני.

<מוחמד חליעה: האלמנט של הנגשת השפה הערבית הוא חלק בלתי נפרד מקידום תחבורה ציבורית החברה הערבית, ומשרד התחבורה עושה מאמץ בכיוונים אחרים אבל אני חושב שהוא גם צריך להשקיע בהנגשת השפה הערבית.

דב חנין: אני רוצה להדגיש את ההערה שלך בנושא של המוקד.

דב חנין: אני חולק על חברת הכנסת קורן.

דב חנין: אני חושב שרוב האזרחים הערבים בישראל בדרך כלל יודעים עברית ברמה סבירה.

דב חנין: הקושי הגדול הוא עם אלה שלא יודעים את השפה, והם אלה האנשים שצריכים את המידע ואת האינפורמציה ומתקשרים למוקד.

דב חנין: אם מתחילת הדרך הם לא מקבלים אפשרות לקבל שירות בשפה הערבית, דווקא האנשים שהכי צריכים את השירות הזה, אין להם שום דרך, בעצם, להיעזר במוקד.

דב חנין: לכן הסוגייה הזו, ידידי, נציג משרד התחבורה, היא בעלת חשיבות מאוד גדולה.

דב חנין: אני מאוד אודה, מעבר למעקב הכללי שנעשה בדיון הזה, אם אתם יכולים לבדוק את הנושא ובמהלך החודש הקרוב לבדוק איך אתם מתכוונים לפתור את הנושא הזה של המוקד הטלפוני, כך שבאמת – האנשים שמתקשרים יוכלו לקבל את התחלת הדרך לשירות בערבית, במענה.

דב חנין: תודה לך, אדוני, על הדברים שלך.

דב חנין: אנחנו נחזור לשמוע את חברי הכנסת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שדיברו לפני שהגעתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של השילוט האלקטרוני – אין סיבה שערבית לא תהיה שם, כי הצג האלקטרוני יכול להתחלף, ואז זה ממש תכנון של כמה דקות ואז אותו צג יכול לתת גם את האינפורמציה בכל מקום, בכל הארץ, ואז לא צריך - לא לחשוב אפילו, לא להעלות על הדעת את גודל האוכלוסייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל עוד זה צג אלקטרוני, אין סיבה שזה לא יהיה בשתי השפות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דבר שני זה עניין התרגום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בכמה מקומות שראיתי את השלטים הגעתי למסקנה שהתרגום הוא לא על-ידי בני אדם, אלא מכניסים לגוגל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שמתרגם שם זה גוגל ולא אנשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר מסקנות, ואני אתן דוגמאות – בשני מקומות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ראיתי שמדברים על חניון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אומרים בעברית: החניון מלא, ובערבית "אלמווקף כאמל" - החניון שלם, כלומר – שלם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איך אפשר לתרגם "כמיל" שזה מלא?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אף אחד לא יכול להבין את זה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא הייתי מבין אם לא הייתי קורא בעברית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא הבנתי שהחניון מלאה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שניים, במקום אחר, בבית חולים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: חולה, אליו יכולים להיכנס שני מלווים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תרגמו את המילה "מַלווים" ככאלה שנותנים הלוואות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יכולים להיכנס שני מַלווים עם החולה.

<גבי נבון: בטוח שלא האקדמיה לעברית עשתה את זה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני יכול לתת לך עוד הרבה דוגמאות שמי שתרגם שם היה גוגל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המילה מַלווה ומׁׁׁׂׂלווה - כנראה שגוגל גם התבלבל שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אם עושים תרגום, שמי שיתרגם יהיה מומחה, ולא לקצר דרכים, כי אנחנו יודעים הרבה היום, הצעירים במיוחד – מכניסים לגוגל, ואז מקבל את התשובה, ולרוב התשובה היא לא נכונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, התרגום – וזה לא יעלה הרבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יעלה הרבה להעסיק אנשים כדי לתרגם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה יודע מה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כדי שמי שיקרא את זה ירד לסוף דעתך, שיידע למה אתה מתכוון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז ללכת לכיוון הזה ולפני שמדפיסים את השלטים – היום הכל ממוחשב, אפשר לראות לפני כן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז שמי שיאשר את השילוט גם יהיה מישהו שמבין את השפה ויודע את הכתיב הנכון שלה.

דב חנין: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לגב' שרינגטון מצוות קשרי הממשל של התאחדות הסטודנטים בישראל.

דב חנין: שוב, לנצל את ההזדמנות, גברתי, כדי להעביר לך ולכל אנשי ההתאחדות את ההערכה שלנו את העבודה שלכם, על שיתוף הפעולה שלכם אתנו בענייני התחבורה הציבורית וגם בתחום הזה.

<קרן שרינגטון: תודה רבה, אני מצטרפת לברכות על הדיון הזה ובכלל על כל ההתקדמויות שיש בעניין, ספציפית לעניין ההנגשה של התחבורה הציבורית ליישובים הערביים.

<קרן שרינגטון: באמת אנחנו עובדים בידידות קרובה עם חבר הכנסת דב חנין.

<קרן שרינגטון: לא אפתח פה את העניין החיוני שאנחנו מעלים כבר כמה פעמים שלא רק צריך הנגשה של השפה, אלא באמת חשוב ממש שאנחנו נפעל ויהיה המשך דיונים על כל העניין של החיבור של הכפרים והערים בכללי, לכל מיני מקומות, אבל ספציפית אני אדבר על העניין של חיבור הכפרים והערים של אוכלוסייה ערבית למרכזי אקדמיה.

<קרן שרינגטון: כל הדיבור פה על הנגשת השפה הוא לא רק מטעמי נוחות, הוא חיוני לפיתוח החברה, הוא חיוני כדי לאפשר – אם זה לסטודנטים, אם זה לנשים עובדות, להתנהל בצורה נכונה, בצורה תקינה.

<קרן שרינגטון: זו הדרך היחידה שלנו לתת להם את הכלי הראשוני, כדי, באמת, לוודא שהם צריכים להגיע והם צריכים להיות חלק מעולם האקדמיה.

<קרן שרינגטון: אז באמת דיברו כאן על החשיבות של העניין הזה של אתרי אינטרנט והמפעיל במענה הטלפוני, אבל לנו חשוב להוסיף גם עוד נקודה שהרבה פעמים בתחומים שונים אנחנו רואים את התופעה שהזכות קיימת אך מי שזכאי לזכות לא מיודע לה, או שהדרך להגיע היא מסורבלת מדי.

<קרן שרינגטון: אני חושבת שבמקרה הזה רואים את זה בצורה מאוד מאוד חזקה.

<קרן שרינגטון: אני מדברת ספציפית על עולם הסטודנטים – שזכאים להנחות, שיש כל מיני הנחות על ה "רב-קו", שהם זכאים לה, אבל האוכלוסייה הערבית לא תמיד מיודעת אליה.

<קרן שרינגטון: הדרך להסדיר את הרב-קו היא מסורבלת.

<קרן שרינגטון: חשוב שניתן את הדעת גם לזה.

<קרן שרינגטון: אני אוסיף שזה אפילו ברמה שמגיעים לקמפוסים ומאשרים את שינוי ה "רב-קו", שיהיה גם מפעיל שהוא דובר ערבית.

<קרן שרינגטון: שכאשר אנשים עומדים ויש כל מיני רפורמות שקשורות להנחות או לשינויים בקווים – הרבה פעמים, אם זה בלוד, איפה שאני גרה, ואם זה בירושלים, עומדים ומחלקים כל מיני פליירים.

<קרן שרינגטון: אין שום סיבה שהפלייר זה לא יהיה מתורגם גם לשפה הערבית, בכלל בחברות ובטח במקומות בהם יש אוכלוסייה רחבה.

<קרן שרינגטון: וכמובן – הדבר שהוא הכי בסיסי, שההתנהלות הזו של השינוי, של הרפורמה, לא תהיה משהו שהיא רק ספציפית, עכשיו, אלא באמת שינוי של כל ההתנהלות של החברה הציבורית, כדי לוודא שבאמת אנחנו מצליחים להנגיש את הדבר הזה, לא רק עכשיו אלא גם בכל השינויים שיהיו בעתיד.

<קרן שרינגטון: תודה.

עבדאללה אבו מערוף: כמובן אני מברך על היום הזה ועל הדיון הזה.

עבדאללה אבו מערוף: היום הדיון הוא בכל הוועדות על השפה הערבית.

עבדאללה אבו מערוף: אני רוצה לציין שזו היא היא השפה הגדולה ביותר בעולם, והשפה היפה ביותר בעולם.

עבדאללה אבו מערוף: אלה עובדות, ואני בטוח שאף אחד לא חולק עלי.

עבדאללה אבו מערוף: לכן, ואנחנו חיים כאן ביחד, וחייבים שהשפה הערבית תהיה השפה השנייה הבולטת בחיים היום יומיים.

עבדאללה אבו מערוף: מבחינת התחבורה הציבורית – זה תחום שהוא אכן המעורבות של כל האוכלוסייה וכל האזרחים, חשוב ביותר.

עבדאללה אבו מערוף: זה נראה ישר, זה ראי, ואני חושב שזה אחד התחומים הראשונים לשקף דו קיום נכון במדינה.

עבדאללה אבו מערוף: אני לא רק רוצה – אומרים שרצוי וטוב מאוחר מאשר בכלל לא, שמהיום הזה אכן תצא הבשורה, שהשילוט בתחבורה הציבורית אכן ייתן מענה לאנשים שגרים במקומות גיאוגרפיים.

עבדאללה אבו מערוף: לפחות שנתחיל.

עבדאללה אבו מערוף: לא דורשים דברים מאוד רחבים כמו לשנות את כל המערכת ואפילו לשים שלטים בערבית במרכז הארצי.

עבדאללה אבו מערוף: לפחות להתחיל במקומות ובעוזרים – וכמובן, איפה שהשלטים, ולכתוב את זה בצורה נכונה ובשפה הנכונה.

עבדאללה אבו מערוף: אותה הערה – פניתי כבר כמה פעמים לחברת "נתיבי ישראל" לגבי שילוט של כפרים ומקומות תיירות והרבה במקומות של אזרחים ערבים, של אוכלוסיות, כפרים שאין שם שילוט בכלל.

עבדאללה אבו מערוף: 40,50 ק"מ משם.

עבדאללה אבו מערוף: אני לא אומר שבאילת צריך לשים שלט על כפר שרחוק משם, כמו פורדיס, בצפון.

עבדאללה אבו מערוף: אבל אם בכפר יש מרכז תיירות, אפילו את שם הכפר – 40,30 ק"מ משם, וזה כבר של 20 אלף תושבים - בשילוט בצומת – יש שם שילוט של איזה מושב.

עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד, שיהיה מושב, שיהיו אפילו שני בתים שם.

עבדאללה אבו מערוף: אבל אין שילוט בשפה העברית, ולא בשפה הערבית, גם, דרך אגב, לכפרים האלה.

עבדאללה אבו מערוף: לפעול בצמתים שישנה שם הצטלבות עם כפר גדול, לשים את שם הכפר, במרחק של 20 ק"מ, אני לא אומר במרחק של 100 ק"מ, וזה כמעט אין.

עבדאללה אבו מערוף: אולי שבכניסה לכפר – דרך אגב, בהרבה מקומות גם בכניסה לכפר אין.

עבדאללה אבו מערוף: לכן אני חושב, ואני פונה למשרד התחבורה שגם את זה ייקח בחשבון וגם השלטים יהיו בהתאם, בצורה הנכונה.

דב חנין: תודה לך.

דב חנין: מר רן מלמד, עמותת "ידיד".

<רן מלמד: האמת היא שעמותת "ידיד", ואני אדבר תכף במיוחד על רהט, עוסקת הרבה מאוד שנים בנושא של תחבורה ציבורית והנגשה לשונית ושפתית ברמה התרבותית בכלל.

<רן מלמד: אני לא מתפלא שיש בעיות בתרגום, כאשר אם ניקח את סדרת הטלוויזיה הכי מפורסמת בעולם, "משחקי הכס", כאשר לשחקן הראשי, ששמו באנגלית ג'ון סנואו, מתרגמים בעברית ל- ג'ון שלג.

<רן מלמד: אז לא אתפלא שיש טעויות במקומות אחרים.

<רן מלמד: אני כן אגיד שאני חושב שיש בעיות בפתרונות.

<רן מלמד: עם כל הכבוד לאנשי משרד התחבורה פה – אמירה כמו: יש ונדליזם על שלטים ולכן לא נשים שלטים – היא אולי נכונה שיש ונדליזם.

<רן מלמד: אני יכול להגיד לך מרהט שאכן הורסים, אבל הפתרון הוא לא עונש.

<רן מלמד: הפתרון הוא משהו אחר.

<רן מלמד: אתה לא יכול להעניש את האוכלוסייה כולה, בגלל שמישהו עשה משהו לא בסדר.

<רן מלמד: אגב, זה קורה הרבה במקומות שונים בארץ.

<רן מלמד: זה קורה הרבה מאוד בירושלים, בשכונות חרדיות, אבל גם בשכונות חילוניות, ולא שמעתי אי פעם שמישהו במשרד התחבורה אמר – אז אני לא מעמיד להם יותר שלטים.

<גבי נבון: גם את זה עשינו.

<רן מלמד: יכול להיות שאני טועה, אבל אני חושב שהשיטה צריכה להיות יותר בכיוון שדיברה עליו הנציגה של התאחדות הסטודנטים – של לעשות הסברה נכונה.

<רן מלמד: תעבירו את המידע באמצעים הסברתיים.

<רן מלמד: בדיון קודם שנערך פה נאמר שיש קשר מאוד הדוק עם עירית רהט והעבודה שלה, וישבנו לאחרונה עם אנשי עירית רהט ולא זזים שם כל כך הרבה דברים, אבל אני רוצה להתרכז בנושא התרגום.

<רן מלמד: שני דברים.

<רן מלמד: אחד, אנא, בבקשה, תבדקו איך עובד התרגום על האוטובוסים שבאים מבאר שבע לרהט – אם יש תרגום לערבית כמו שצריך, ואם אין תרגום.

<רן מלמד: בדקנו את הנושא לקראת הישיבה בשבועות האחרונים.

<רן מלמד: אני רוצה להגיד לכם: אין תרגום כמו שצריך באוטובוסים שנוסעים לרהט.

<רן מלמד: אני כבר לא מדבר על באר שבע עצמה, שזו עיר שהרבה מאוד בדואים מסתובבים בה על בסיס קבוע, וצריך לדאוג להם לתרגום.

<רן מלמד: אני מדבר קודם כל על הקווים הישירים שנמצאים בתוכה.

<רן מלמד: רוצה להגיד במילה אחרונה לגבי פתרון, אדוני.

<רן מלמד: בשנים האחרונות יש הרבה יותר שיתופי פעולה בין משרדי הממשלה לארגוני החברה האזרחית, ונעזרים בארגוני החברה האזרחית – אני יכול להגיד לך, נעזרים ב "ידיד" בקבוצות מיקוד כדי להסתייע בלעשות תוכניות מסוימות.

<רן מלמד: תיצרו קשר עם ארגוני החברה האזרחית, לפחות אלה שיושבים פה.

<רן מלמד: אני בטוח – אני יכול להגיד ש "ידיד" תהיה מוכנה לעזור לכם עם תרגומים.

<רן מלמד: אנחנו עוזרים היום לביטוח הלאומי לתרגם ולעברת את המסמכים של הביטוח הלאומי, כולל המחשבים שלהם.

<רן מלמד: אנחנו עושים את זה עם משרד השיכון.

<רן מלמד: אין שום סיבה שלא תיקחו את הכוחות שיש פה, שהם טובים לא פחות מהאקדמיה ללשון העברית, ואולי, סליחה שאני אגיד – טובים מהם.

<רן מלמד: הם יעזרו לכם לתרגם את השלטים כמו שצריך.

<רן מלמד: תרימו את הכפפה ותזמינו אותנו.

דב חנין: תודה לך, אדוני.

דב חנין: אנחנו נעבור עכשיו לסבב של התייחסויות של המפעילים, ואני רוצה לפתוח עם דן לנדאו, סמנכ"ל הרגולציה של רכבת ישראל, שהוא אורח מאוד מכובד בכנסת, תמיד כשהוא מגיע.

דב חנין: אני מניח שחלק מהאנשים יודעים שהוא היה גם מנכ"ל הכנסת ועשה פה הרבה שינויים גדולים, יפים וגם חשובים, דווקא בתחום של נגישות מידע, אז יש פה איזה חיבור, סגירת מעגלים, בכמה היבטים.

דב חנין: בבקשה.

<דן לנדאו: תודה רבה, בוקר טוב.

<דן לנדאו: אני, בשם הרכבת, רוצה להציג את השירותים שכבר קיימים היום ואת השירותים שצפויים לעלות בחודשים הקרובים, ולהיות מאוד קונקרטי.

<דן לנדאו: קודם כל בנושא השילוט הסטטי שהוא, אולי, פחות חשוב לנוסעים ברכבת, אבל בנושא הזה בסך הכל המצב הוא שהשילוט קיים בערבית.

<דן לנדאו: כשאני אומר שילוט סטטי אני מתכוון ללוח הזמנים העקרונית, הכולל.

<דן לנדאו: אז הוא קיים בשלוש שפות – קיים גם בערבית.

<דן לנדאו: השילוט הקבוע בתחנות כעיקרון קיים גם בערבית, ומקור המידע היותר חשוב לנוסעים ברכבת, שהוא בדרך כלל השילוט המתחלף והאפליקציה, ומקורות המידע המשתנים – כי אתה רוצה לדעת קונקרטית באמת מתי הרכבת תבוא, ולא מתי היא אמורה היתה להגיע – אז המצב הוא כמו שאפרט.

<דן לנדאו: ראשית, מוקד שירות .

<דן לנדאו: מוקד השירות המחודש שלנו שיושב בבאר שבע, יש בו מוקדן דובר ערבית שנמצא, כך נמסר לי – בכל משמרת.

<דן לנדאו: האמת, לא במעט גם בזכות חברת הכנסת תומא סלימאן, שערכה דיון לפני שלושה שבועות בנושא של הטרדות מיניות בתחבורה הציבורית, החלטנו לחזק את הנושא של שילוט, של מדבקות בתוך רכבות הנוסעים, מדבקות שמפנות אל מוקד השירות שלנו, שהוא אמון גם על טיפול במקרה חירום, כמו, בין השאר חלילה גם הטרדה מינית.

<דן לנדאו: עכשיו, ממש, הולכים להדביק מדבקות בשלוש שפות, כדי שההפניה תהיה ברורה.

<דן לנדאו: אתר האינטרנט שלנו – החלקים המהותיים, החשובים בו, הם לא המידע הסטטי אלא המידע הדינמי על רכבות, הם כבר עובדים בערבית.

<דן לנדאו: אתר משודרג צפוי לעלות בחודשים הקרובים, ויכלול עוד יותר מידע בערבית מכפי שקיים היום.

דב חנין: זה כולל גם את האפליקציה?

<דן לנדאו: כן, כן.

<דן לנדאו: עכשיו אני מגיע לאפליקציה הסלולארית.

<דן לנדאו: כיום היא לא בערבית, ובחודש יולי אמורה לעלות אפליקציה חדשה בערבית, כך שניישר קו בתחום הזה.

<דן לנדאו: עוד נושא הוא שילוט דיגיטלי בתוך הקרונות.

<דן לנדאו: אמנם זה מקור מידע יחסית משני עבור הנוסעים, כי בחלק גדול מהרכבות – הרי אנחנו מסיעים ציר רכבות שהוא מגוון מבחינת גילו ומבחינת הטכנולוגיות שיש בתוך הקרונות, לכן רק בחלק מהקרונות יש צגים עם מידע על התחנה הבאה.

<דן לנדאו: היום המידע הזה הוא בעברית והמנכ"ל החליט שב-330 קרונועים מסוג EMU שאמורים להיות מסופקים לרכבת עד 2019- המכרז כבר יצא – שם תהיה האפשרות לתכנת או להגדיר שלוש שפות, כמובן – גם השפה הערבית.

<דן לנדאו: זה, כמובן, יחולל שינוי מאוד גדול בסביבה בתוך הקרון.

<דן לנדאו: זה לא יקרה מחר בבוקר אבל יש החלטה קונקרטית של המנכ"ל.

<דן לנדאו: לבסוף, לגבי המידע הדינמי, הדיגיטלי, בתוך התחנות עצמן יש מסכי LCD ב-99% מהתחנות, כל התחנות שיש בהן קורת גג והן לא רק בחוץ – יש מסכיLCD בדרך כלל באולם המרכזי וגם מעל לקופות, אלה כמו מסכי טלוויזיה גדולים.

<דן לנדאו: בחודשים הקרובים, נמסר לי, שזה אמור להיות מוכן ברבעון האחרון – הם עושים פרויקט גדול של תכנות, והשפה הערבית תוצב שם כך שהאינפורמציה על הרכבות תהיה גם בערבית.

<דן לנדאו: אז בסך הכל, אם אנחנו מסתכלים על המעגל הסטטי, הרחב יותר, בתחנה, על המעגל הדינמי בתחנה עצמה ועל המעגל העיקרי בעיניי – גם כנוסע כל בוקר, וגם אתה נוסע כל בוקר, המידע שיש בסלולאר זה בעצם הדבר הכי חשוב.

<דן לנדאו: לפי המידע שבידי, עד סוף השנה הזו אנו אמורים ליצור תמונה קוהרנטית שלמה, כך שההנגשה בערבית תהיה ברמה מאוד גבוהה.

דב חנין: תודה רבה לך, גם על הדברים וגם על ההתקדמות.

דב חנין: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לד"ר יוני מנדל, חוקר מקומה של השפה הערבית בתוך מדינת ישראל.

דב חנין: אני מאוד שמח שאתה נמצא אתנו, ממכון ואן ליר בירושלים.

דב חנין: מעבר לנושא הקונקרטי אני אשמח אם תגיד גם כמה דברים על ההיבטים היותר רחבים של מקומה של ההנגשה לשונית של השפה הערבית בתחבורה הציבורית בתוך ההקשר היותר רחב של תחושת האזרח, תחושתנו כאזרחים, תחושת האזרחים הערבים לגבי המרחב, לגבי המקום שבו אנו נמצאים.

<יוני מנדל: אני אגיד שהיום, כשאנחנו בוחנים במחקר האקדמי את המקום של השפה, ובמקרה הזה אנחנו מדברים על השפה הערבית, בעצם, אנחנו לא יכולים לנתק את זה מהיחס לציבור דוברי השפה.

<יוני מנדל: בעצם, מעמדה הרשמי של השפה הערבי במדינת ישראל דומה מאוד למעמדם של הערבים אזרחי ישראל, מבחינה זו שזו שפה רשמית על הנייר, אבל בפועל אנחנו יודעים שהיא לא פרקטית ולא באמת רשמית, וגם, אנחנו שומעים חדשות לבקרים על היחס לאזרחי ישראל הערבים, שמצד אחד הם אזרחים רשמיים של המדינה, אבל מצד שני הם מופלים לרעה בכל מיני רקעים.

<יוני מנדל: כך גם לגבי השילוט.

<יוני מנדל: הזכיר קודם ידידי, מר דהאמשה לגבי הנוף הלשוני.

<יוני מנדל: הנוף הלשוני – באנגלית: linguistic landscapeובערבית – "אלמשהד אללע'ווי" - נוף לשוני , זה אחד התחומים הנחקרים בעשור האחרון בנושא של מדיניות לשונית, שהוא בעצם – הדרך שבה המדינה מדברת עם אזרחיה.

<יוני מנדל: זאת אומרת, כל מה שנמצא כתוב במרחב הציבורי – משילוט דרך חלונות ראווה, שילוט דרכים, וכו' וכו'.

<יוני מנדל: בנושא הספציפי הזה שקשור לערבית במרחב הציבורי בישראל, ובתחבורה הציבורית בכלל – יש כמה עקרונות שאני חושב שצריכים להוביל אותנו.

<יוני מנדל: אחד, אנחנו צריכים לזכור שהשפה הערבית צריכה לדבר עם האזרחים הערבים.

<יוני מנדל: זה אומר שגם אם בכל השלטים בישראל נמשיך ונכתוב - אורשלים, אין אף דובר ערבית שאומר – "אני נוסע היום ל "אורשלים" (ירושלים).

<יוני מנדל: אין דבר כזה.

<יוני מנדל: הפלסטינים בארץ אומרים – אל קודס.

<יוני מנדל: יגיע זמן שהשפה גם תצליח להתאים את עצמה לדוברים שלה.

<יוני מנדל: אין ערבים שאומרים שהם נוסעים לעכו, אלא – נוסעים לעכה.

<יוני מנדל: אני חושב שצריך גם להסכים בזה.

<יוני מנדל: נכון שזו סוגייה פוליטית מאוד רחבה, אבל השפה הערבית נכתבת לא עבור היהודים ולא עבור הממסד הישראלי, אלא נכתבת עבור האזרחים הערבים.

<יוני מנדל: היא צריכה גם להיכתב, בסופו של דבר, בטוח שלא על ידי גוגל, אלא על ידי אדם דובר ערבית שהוא זה שעובר ומתקן את הטעויות.

<יוני מנדל: לא יכול להיות שבבדיקה הכי סטנדרטית שנעשה נגלה שעל שילוט בעברית יש אלפי מונים פחות טעויות מאשר על שילוט בערבית.

<יוני מנדל: הטעויות בערבית הן לפעמים טעויות דקדוקיות, תחביריות, מורפולוגיות, כמו שרבים יודעים.

<יוני מנדל: אני חושב שהדברים האלה הם בעיקר בגלל זלזול, ואני חושב שצריך לעשות איזשהו תיקון של המצב הזה.

<יוני מנדל: הדבר האחרון שרציתי להגיד הוא לגבי הוונדליזם – אנחנו נמצאים בעיר ירושלים, שמבחינת הערים הגדולות והבחינה של השילוט בה - יש הכי הרבה ריסוס בשחור על הערבית שנמצאת על השלטים ברחוב.

<יוני מנדל: עשו בחינה של חמשת הערים הגדולות בישראל.

<יוני מנדל: גם לזה צריך להתייחס.

<יוני מנדל: ברגע שאנחנו מוחקים, מרססים את הערבית שנמצאת על השלט אנחנו מאותתים משהו מאוד מסוכן גם לאזרחים שדוברים את השפה הזאת.

<יוני מנדל: לכן, טוב יעשה משרד התחבורה, משרד הפנים או הגורמים האחראים לזה, שאת כל השלטים האלה שבהם יש ריסוס שחור על הערבית – יחליפו.

<יוני מנדל: זה צריך להיות משהו מאוד נחוש של הממסד נגד האנשים שעושים את הדברים האלה.

<יוני מנדל: אני כמובן מאוד מברך על היום הזה ועל הדיון הזה משום שאני חושב שעיסוק בשפה הערבית עוסק בעצם ביחסים שבין יהודים לערבים, ועוסק באוכלוסייה הערבית בישראל.

דב חנין: אנחנו נחזור למפעילי תחבורה ציבורית.

דב חנין: מר רום, מנהל מערכות תחבורה ומחשוב בחברת "אגד", בבקשה, אדוני.

<ישראל רום: רק לפתוח באנקדוטה – עד לפני כמה שנים, לא רבות, מי שנסע בכביש אילון ראה שלט שכתוב עליו באנגלית – RAKEVET .

<ישראל רום: אז זה לא רק בערבית, השילוט.

דב חנין: זו דוגמה מצוינת, וזו דוגמה שבאמת מלמדת, בדיוק בהמשך למה שאמר לנו ד"ר מנדל, שהשילוט בשפה מסוימת נועד לתת אינפורמציה לאנשים שדוברים את השפה הזו.

<ישראל רום: "אגד" בתהליך הזה מכירה בצורך ומכבדת את הנוסעים הערבים שלה, או דוברי השפה הערבית.

<ישראל רום: "אגד" אחראית, במסגרת ההנחיות של משרד התחבורה, לטפל בכל מה שהוזכר כאן, החל מנושא השילוט מחוץ לתחנות, וכלה בתוך האוטובוסים.

<ישראל רום: השילוט מחוץ לתחנות הוא משהו שנעשה בהתאם להנחיות.

<ישראל רום: אנחנו פשוט קבלני המשנה של המשרד.

<ישראל רום: מה שמגיע עם מערכת השילוט המרכזית של המשרד מוצג על השלטים.

<ישראל רום: אין לי פה מה לתרום מעבר למה שנאמר.

<ישראל רום: בתוך האוטובוסים – יש פה אנקדוטה מעניינת.

<ישראל רום: כשניגשנו לטפל בהנחייה של המשרד אז באמת דיברו פה על התרגום של השפה, אני לא אחזור על כל נושא השלטים, אבל מסתבר שבמהלך השנים נרכשו ב "אגד" סוגי אוטובוסים שונים, מן הסתם, שעל כל אחד מהם יש שילוט.

<ישראל רום: שילוט אחד מראה את מספר הקו ושם הקו בחוץ, ובתוך האוטובוס מראה את מספר הקו, שם הקו, התחנה הבאה, וכמובן יש כריזה בתוך האוטובוס.

<ישראל רום: ואז מסתבר שהשילוט החיצוני שנרכש הוא מדורות שונים.

<ישראל רום: בחלק מהשילוט בכלל אין שילוט בערבית ואין שילוט בעברית, באוטובוסים המאוד ישנים.

<ישראל רום: באוטובוסים היותר חדשים, אבל גם, משנים קודמות, השלטים שנרכשו הם מסוגים כאלה שכנראה אי אפשר להקרין בהם ערבית.

<ישראל רום: אני אסביר.

<ישראל רום: העברית והאנגלית מוצגות באותיות מרובעות.

<ישראל רום: הערבית היא לא שפה שנכתבת באותיות מרובעות.

<ישראל רום: לכן אנחנו נמצאים כרגע במצב שאנחנו עושים בדיקה מה לעשות עם שילוט הזה כדי לממש את ההנחיה של משרד התחבורה בנשוא.

<ישראל רום: הנושא הזה בעייתי לא רק בגלל כסף.

<ישראל רום: אני אסביר.

<ישראל רום: כשמגיע אוטובוס עם שילוט שמופיע בחזית האוטובוס, השילוט הזה רלבנטי לסוג האוטובוס ולדגם.

<ישראל רום: זאת אומרת, אני לא יכול לקחת ולשים שלט אחר ולשים באוטובוס הזה במקום השלט הזה.

<ישראל רום: פיזית, המיקום של השלט באוטובוס, הגודל שלו, המכניקה שלו, הם כאלה שמותאמים במיוחד לסוג האוטובוס שאליו הוא נרכש בזמן הזה.

<ישראל רום: גילינו את זה.

<ישראל רום: זה אולי גורם לחיוך אצל כל מי שיושב בחדר הזה, גם אני חייכתי כששמעתי את זה, אבל אנחנו בודקים מה לעשות עם העניין הזה.

<ישראל רום: בכל אופן, אני אומר שכל אוטובוס, מהחדשים שנרכשים בעת הזו - - -

דב חנין: אתם בודקים – מה הכיוונים?

דב חנין: מה עושים באמת עם האוטובוסים הקיימים?

<ישראל רום: יש שלושה כיווני פתרון.

<ישראל רום: כיוון אחד זה לבחון אם אפשר להחליף שלט בשלט.

<ישראל רום: זה אומר ללכת ולמצוא שלט שמתאים בדיוק לגודל המכני, לברגים של האוטובוס, לחשמל של האוטובוס – מורכב.

<ישראל רום: אנחנו עושים את זה.

<ישראל רום: השאלה היא גם מה גודל הבעיה.

<ישראל רום: אני אומר שלא מעט דברים שמשרד התחבורה מנחה את "אגד" לעשות, בלי קשר לשפה או לכל הדברים, בתחום הטכנולוגיה שאני מופקד עליה – מופעלים גם שיקולי כדאיות.

<ישראל רום: למשל, אוטובוס שיוצא עוד שנה או עוד שנתיים משירות, לא עושים בו דברים שיימשכו 10 שנים קדימה.

<ישראל רום: חבל על הכסף, כולנו משלמים מסים כאן.

<ישראל רום: לכן הדברים ייבחנו גם בהיבטים המכניים – פיזיים, עם החברות עצמן, כל החברות שמספקות אוטובוסים, וגם בשיקולים של כדאיות, מול משרד התחבורה.

דב חנין: אני רוצה קצת לקבל מושגים.

דב חנין: מה בערך, על איזה אחוז מהאוטובוסים אנחנו מדברים?

דב חנין: שוב, אני לא מדבר על אוטובוסים שיוצאים מהשירות תוך שנה.

דב חנין: אם אתה צריך לבדוק אני אתן לך כמה דקות, אתה לא חייב - - -

<ישראל רום: המספרים הם לא קטנים.

<ישראל רום: "אגד" מפעילה 3,000 אוטובוסים, בסדר גודל.

<ישראל רום: המשמעות של המעבר – יש פה מספרים ראשונים.

<ישראל רום: הם מפחידים.

<ישראל רום: זה אלפי אוטובוסים שצריך לטפל בהם.

דב חנין: אז זו בעיה גדולה מאוד.

דב חנין: זאת אומרת, גם אם האוטובוסים החדשים הם לגמרי מותאמים, עדיין אנחנו - - -

<ישראל רום: נכון.

<ישראל רום: הבעיה גדולה.

<ישראל רום: לכן אנחנו צריכים לבדוק.

<ישראל רום: גם כשהבעיה גדולה צריכים לראות מה היקפה בהשוואה להחלפת האוטובוסים ולגיל התחלופה שלהם.

<ישראל רום: הסיבה שאני לא נותן פה מספרים מוחלטים היא ש "אגד" נמצאת כרגע בדיונים עם המשרד בהיקפים יותר רחבים, על הסכם "אגד" החדש.

<ישראל רום: המשרד מנחה אותנו לרדת למשך חיים של אוטובוס וכן הלאה.

<ישראל רום: הדברים האלה צריכים להתברר מול המשרד.

<ישראל רום: קצב ההחלפה, ככל שיגבר, יקטין באופן דרמטי את הבעיה של השלטים, כי זאת נגזרת שלישית, אבל חשוב שנבין שהשלט החיצוני שהנוסע רואה מחוץ לאוטובוס הוא הבעיה הכי גדולה שאנחנו רואים בתוך התהליך הזה.

<ישראל רום: בתוך האוטובוס אין בעיה, אבל ברגע שיוחלט, כמו ש - - - משרד התחבורה, על שמות התחנות בכתיב הראוי והנכון, זה יוטמע מייד בשילוט באוטובוס.

דב חנין: אדוני רצה לומר משהו לגבי האוטובוסים החדשים, האוטובוסים שאתם עכשיו מקבלים?

<ישראל רום: האוטובוסים החדשים מתאימים לכל הפעלה, לכל סוג שילוט, מותאמים לחלוטין.

<ישראל רום: ברגע שיופעל שילוט כזה בסיום של התרגום אז הוא יופעל מיידית באוטובוסים, בהתאם להנחיות.

דב חנין: אדוני מדבר על אוטובוסים חדשים – הכוונה היא לאוטובוסים חדשים ממתי?

דב חנין: מלפני שנה?

דב חנין: מלפני שנתיים?

דב חנין: מעוד שנה?

דב חנין: מעוד חצי שנה?

<ישראל רום: החל משנת 2015.

דב חנין: כל מה שנכנס החל משנת 2015 כבר מתאים למערכת החדשה?

<ישראל רום: כן.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: מר פופוביץ, סמנכ"ל טכנולוגיות ומערכות מידע בחברת "אפיקים".

<ליאור פופוביץ: גבי וישראל כבר כיסו את מרבית המכלול של הטמעת השפה הערבית בכל כלי המדיה בתחבורה הציבורית.

<ליאור פופוביץ: הבעיה העיקרית שאנחנו ניצבים לפניה היום בהמשך להנחיה של משרד התחבורה זה נושא השילוטים.

<ליאור פופוביץ: גם אנחנו חווים בעיה בהטמעה של השפה בשלטים האלקטרוניים באוטובוס עצמו, וגם פה נדרשת החלפה של חומרה, התקנת תוכנה.

<ליאור פופוביץ: גם אצלנו יש אוטובוסים שאמורים לצאת משירות בתקופה כזו או אחרת, וגם יש פה שיקולים כלכליים שצריכים להתבטא בסוף, כי כל העניין הזה נובע מכספי מסים שאנחנו משלמים.

<ליאור פופוביץ: בסופו של דבר אנחנו יודעים להגיד כמויות, אבל זה תהליך שייקח זמן.

<ליאור פופוביץ: אפשר לנקוב גם בזמן הזה, אבל - - -

דב חנין: אז אנא, נקוב בכמויות וגם בזמן.

דב חנין: על מה אנחנו מדברים?

דב חנין: "אפיקים", אתם הרי חברה שנכנסתם לתוך התחום יותר מאוחר מאשר "אגד", אני מניח שהצי שלכם, בממוצע, הוא יותר חדש.

<ליאור פופוביץ: כן, הצי הוא יותר חדש.

<ליאור פופוביץ: אני חייב לציין - - -

<גבי נבון: עכשיו הם - - - עכשיו נכנסים חדשים.

<ליאור פופוביץ: גם האוטובוסים שהיום נכנסים, השילוט עצמו כפי הוא היום, לא תומך בהצעת השפה הערבית ומצריך איזושהי התאמה מסוימת.

דב חנין: אבל זו התאמה אפשרית.

<ליאור פופוביץ: כן, כן, אפשרית לחלוטין.

<ליאור פופוביץ: משהו שהוא חומרתי, בשלט עצמו, ולא משהו שמצריך את החלפת כל השלט, לצורך העניין.

<ליאור פופוביץ: זה – באוטובוסים החדשים ממש שיצאו בשנה וחצי האחרונות, בהם זה פחות בעייתי.

<ליאור פופוביץ: באוטובוסים היותר ישנים, ממוגני הירי, למשל, וממוגני האבן, שם יש יותר בעייתיות, ושם גם המורכבות המכנית להחליף את השלטים האלה, במידה ויוחלט להחליף אותם, היא קצת יותר מורכבת, כמו שישראל ציין.

דב חנין: אנחנו נרצה מכל מפעילי התחבורה הציבורית, בהמשך לדיון הזה, הערכה יותר מפורטת, לגבי המצב של האוטובוסים – כמה אוטובוסים נמצאים בכל מצב, זאת אומרת, כמה נמצאים באותו קושי שישראל התייחס אליו, של בעיה מערכתית רצינית, שמאוד קשה לטפל בה, האוטובוסים הישנים, וכמה אוטובוסים הם אוטובוסים כאלה שניתן, מאותו רגע שמשרד התחבורה מדבר עליו, סוף אוגוסט-תחילת ספטמבר, לעבור באופן מלא לשילוט בעברית וערבית.

<גבי נבון: הנחיות הם כבר קיבלו מאתנו.

דב חנין: כן, ברור.

דב חנין: אז אני אבקש, גברתי, שנוציא מכתב לכל המפעילים כדי לוודא שכולם נמצאים מבחינה זו במקום הנכון.

דב חנין: אני רוצה לחזור לירושלים.

דב חנין: נמצאת אתנו היבה מתנועת "התעוררות".

דב חנין: בבקשה, גברתי.

<היבה עסילה: מהיום הזה שאנחנו באים וראיתי את כל ה - - - של כל העולם על הנגישות של התחבורה הציבורית, ואתם בכלל לא דיברתם על ירושלים שהיא עיר שיש בה כ-300 אלף איש דוברי השפה הערבית, ואני מדברת על 90% שהם לא יודעים את השפה העברית.

<היבה עסילה: אין להם שום נגישות לתחבורה הציבורית של "אגד" הישראלית, בשפה הערבית.

<היבה עסילה: אני עוברת בתחנות האוטובוסים ואני רואה שאין שום שילוט בערבית בתחנות האלה, תחנות שהן גם נגישות לציבור דוברי הערבית וגם לציבור דוברי העברית.

<היבה עסילה: רוב הערבים, ממזרח ירושלים במיוחד, הם לא דוברי השפה העברית.

<היבה עסילה: הם לא יודעים בכלל.

<היבה עסילה: אפילו את האותיות בקושי יודעים.

<היבה עסילה: והתחנות האלה, כשהם משתמשים בהן כדי להגיע לכל המוסדות הציבוריים במערב העיר, הם לא יודעים איך להגיע, בכלל.

<היבה עסילה: גם אין להם מידע טלפוני – הם לא יכולים להתקשר ולקבל את המידע המדויק, וגם אין להם שילוט בתחנות עצמן.

<היבה עסילה: אני מדברת על תחנות כמו בגבעה הצרפתית, שיש חלק גדול ממזרח ירושלים שמשתמשים בתחנות האלה, משתמשים בתחנות של "אגד" והם לא יודעים איזה אוטובוסים בכלל עוברים שם ולאן בכלל הם הולכים.

<היבה עסילה: האוטובוסים בכפרים במזרח ירושלים, שגם האוטובוסים האלה עוברים בתחנות האלה, ואין שילוט שמסמן שאוטובוס מסוג זה או לכפר של צור באחר, של ג'אבל מוכבר, של עיסאוויה שעובר בתחנה הזו בכלל.

<היבה עסילה: אתם מתעלמים לגמרי מהציבור של מזרח ירושלים שהוא ציבור בעייתי מבחינת השפה ואני לא מדברת בכלל על משרד החינוך שהנגישות של השפה העברית היא די מועטה במוסדות החינוך במזרח ירושלים.

<היבה עסילה: אנשים כאלה הם הכי צריכים את המידע הזה והם לא מקבלים אותו.

<היבה עסילה: פנינו למשרד התחבורה לפעול לסימון התחנות בשפה העברית, ובמקום זה קיבלנו את התשובה שבוני זה יפעל ויהיה, ושום דר לא קרה עד היום.

<היבה עסילה: במקום זה, תנועה בשם "בורג' אללקלק", תנועה חברתית, הלכו וסימנו את זה בשפה הערבית, וזו בכלל לא העבודה שלהם.

<היבה עסילה: הם סימנו תחנות, שקווים של התחבורה הערבית עוברת שם, סימנו מילים בערבית.

<היבה עסילה: אני מניחה שזו עבודה של משרד התחבורה ולא עבודה של כל פעיל אחר או כל תנועה חברתית אחרת.

<היבה עסילה: תודה על ההתייחסות שלכם, ואני מקווה שכן תתייחסו למזרח ירושלים במיוחד ולעיר הבירה שלנו שהיא מקום שחייבת להיות בו התייחסות ונגישות ערבית כי זה שלב מאוד חשוב להפעיל את הדו-קיום במקום שהכי צריך את זה.

<היבה עסילה: תודה לכם על היום הזה.

דב חנין: תודה, גברתי.

דב חנין: מר ייבין, חבר מועצת עירית ירושלים מטעם "התעוררות".

דב חנין: בבקשה, אדוני.

<יואב בקשי ייבין: תודה, אדוני.

<יואב בקשי ייבין: קודם כל זה באמת משמח לראות שהכנסת מתייחסת לנושא הזה, ומשמח לראות שמגיעים לרזולוציות כאלה שמשפיעות על החיים של כולנו, ועל זה אני רוצה להודות לך, אדוני היושב ראש, ולכל חברי הוועדה שנמצאים פה.

<יואב בקשי ייבין: היבה אמרה את רוב הדברים ואני רוצה רק להדגיש: לא מדובר פה רק על הפער של השפה שהוא פער ברור במזרח ירושלים אלא פשוט על סימון, של הקו, משהו שהוא הרבה יותר בסיסי שמאפיין את ירושלים, גם את הקווים שהם קווים של "אגד" ובפרט את הקווים שהם של מפעילים אחרים, שנוגעים לא רק לתושבי מערב ירושלים אלא רק לתושבי מזרח ירושלים, אנחנו מדברים על 330 אלף תושבים שצריכים לקבל את השירות הזה.

<יואב בקשי ייבין: אני לא רוצה להרחיב במילים מעבר לזה, אבל אני חושב שמה שהיבה פה ציינה לגבי אותה אוכלוסייה ולגבי ההתייחסות המיוחדת והמהירה שצריכה להיות של משרד התחבורה בנושא הזה היא קריטית.

<יואב בקשי ייבין: הפערים שאנחנו רואים בירושלים בין האוכלוסייה של מערב העיר ובין האוכלוסייה של מזרח העיר יוצרים חלק לא קטן מהמתח הזה, וזה מתחיל מהדברים הקטנים.

<יואב בקשי ייבין: זה מתחיל מסימון קו שבו אני יודע לאן אני צריך להגיע.

<יואב בקשי ייבין: אני מקווה מאוד שמשרד התחבורה, בעזרתכם, יתייחס לדבר הזה במהירות.

<יואב בקשי ייבין: תודה.

דב חנין: תודה לך, אדוני.

דב חנין: יש עוד מישהו מהנמצאים שיש לו משהו חשוב להגיד, לפני שנגיע לסיכום?

<נזיד קסיס: אני חבר האקדמיה ללשון ערבית.

<נזיד קסיס: אני רק רציתי לומר לאדון – אנחנו מוכנים לא לתרגם אלא לכתוב את כל השמות בערבית, שלא תכריח אותי לכתוב, כמו שאמרת, הלשון הערבית החליטה לכתוב עכו.

<נזיד קסיס: עכו זה עכה.

<נזיד קסיס: נצרת היא נצרת בעברית, ונסרת בערבית.

<נזיד קסיס: וכפר יפיע זה יפעת אל נאסר.

<נזיד קסיס: זה לא יפיע.

<נזיד קסיס: האקדמיה מוכנה לשתף אתכם פעולה ולעשות מה שצריך אבל באופן מדויק.

<גבי נבון: אנחנו עשינו הסכם אתכם, הסכם עם האקדמיה.

<נזיד קסיס: בסדר, אני יודע.

<עמאר דהמשה: הערה קצרה בקשר לדברים של ד"ר קסיס.

<עמאר דהמשה: המציאות היא אירונית.

<עמאר דהמשה: ליישובים הערבים יש שני שמות – גם יפיע, וגם יפעת אל נאסר.

<עמאר דהמשה: במציאות הנוכחית, מדוע יש צורך בשם עברי, כי ביישוב הנוכחי לא מתגוררים יהודים.

<עמאר דהמשה: כנ"ל לגבי שפרעם.

<עמאר דהמשה: עוד בעיה: התעתיק האנגלי מתייחס לעברי ולא משקף בכלל את הערבית.

<עמאר דהמשה: אז שישקף את שתיהן.

<ישראל רום: להערה האחרונה אני אגיד שבסוף אנחנו נגיע למצב שעד שיוקרנו כל השפות באוטובוס התחנה תעבור חמש פעמים כבר.

<ישראל רום: צריך להתייחס בצניעות הראויה, אני חושב.

<ישראל רום: יש לנו 50 תווים לרשום על כל שלט כזה, ולא לפתח את זה לכל מיני - - - כי אחרת זה מוציא את הדיון מהקשרו ומעלה את הדרישות לכזה סף שלא נוכל לממש.

<ישראל רום: אנחנו מקבלים תביעות ייצוגיות מכל נוסע על שטות, כשלא עושים כל דבר לרוחו.

<ישראל רום: אני רק מבקש שבמקום הזה נהיה הכי הגיוניים בדרישות.

<ישראל רום: רציתי להעיר עוד הערה חשובה למה שנאמר כאן, להאיר עוד זווית אחת בשיח הזה שהוא מאוד חשוב לנו כנותני שירות לנוסעים דוברי השפה הערבית.

<ישראל רום: בסוף, באוטובוס, נוסעים אנשים שדוברים עברית, מדברים ערבית ולפעמים מדברים רק אחת מהשפות, ואם – אני מתנצל, אני לא בקיא מספיק בערבית, אבל אם יבוא נוסע שדובר ערבית ויגיד שם אחר של יפיע, ולנהג לא תהיה ודאות – אולי הוא לא דובר ערבית – לא נתרום לקשר בין הנוסעים ובין המטרה שלשמה אנחנו נמצאים.

<ישראל רום: זאת אומרת, אנחנו יכולים להגיד פה המון דברים, ואני, גם ברמה האישית וגם כנציג "אגד" מכבד את דוברי הערבית וחושב שהם חלק בלתי נפרד וחשוב במדינה הזו, אבל בסוף אנחנו לא מדברים פה גבוהה-גבוהה, אלא צריכים להגיע למצב שמתן שירות במקום שבו התחנות מתקדמות ולנהג אסור לדבר עם הנוסעים, והנוסע צריך לקבל שירות, לא תמיד הוא שומע ולא תמיד הוא מבין.

<ישראל רום: אם נעשה את זה יותר מורכב – אני מקשיב פה לשיח המעניין – וזה לא לשבת לקרוא ספר בנחת, זה – עוד שנייה יש תחנה, והוא רוצה לדעת איזו תחנה זו.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: תודה לכולכם.

דב חנין: אנחנו מגיעים לסיכום הדיון הזה.

דב חנין: אני רואה את הדיון הזה כדיון מאוד חשוב, וועדת המשנה תמשיך לעקוב אחרי ההתפתחות בתחום הזה.

דב חנין: אמרתי בפתיחת הדיון ואני חוזר על הדברים כאן:

דב חנין: תחבורה ציבורית זה שירות חברתי ראשון במעלה, וכדי שזה יהיה שירות אפקטיבי הוא צריך להיות נגיש ברמה הפיזית, כמו שאמרה לנו נציגת התאחדות הסטודנטים, והוא צריך להיות נגיש ברמה הלשונית.

דב חנין: אנשים צריכים להרגיש שזה שירות שניתן להם.

דב חנין: המטרה של ההנגשה הלשונית היא בסופו של דבר האזרחים.

דב חנין: האזרח הערבי צריך לראות את השמות שהוא מכיר, על לוחות, על האוטובוסים, ברכבות.

דב חנין: האזרח דובר העברית צריך לראות את השמות שהוא מכיר כדי להשתמש בתחבורה הציבורית בצורה טובה ואפקטיבית.

דב חנין: יש פה מסביב לשולחן הרבה נכונות, אבל כמו שאמרתי בתחילת הדיון – יש פה הרבה פרטים, שההקפדה עליהם מאוד חיונית אם אנחנו רוצים לייצר את השינוי.

דב חנין: אני מאוד מברך על המהלך שמשרד התחבורה עושה עם האקדמיה לשפה הערבית.

דב חנין: זו הדרך הנכונה.

דב חנין: אני חושב שצריך לרשום גם את הנכונות של הארגונים האזרחיים להתגייס לעניין.

דב חנין: שמענו מעמותת "סיכוי" בעניין הזה.

דב חנין: אתם יכולים גם ליזום, גם בקשר ישיר מול משרד התחבורה.

דב חנין: אבל אני רוצה להגיד לכם בצורה ברורה – במהלך כזה גדול כמו שאנחנו עושים יהיו שגיאות.

דב חנין: זה ברור לי לגמרי.

דב חנין: אף אחד לא רוצה את זה, אבל ברור שזה יקרה.

דב חנין: טוב שאנחנו יוצאים לדרך ולא מחכים עד שהכל יהיה מושלם באלף אחוז, כי זה אף פעם לא יקרה.

דב חנין: מאוד חשוב שכאשר נתקלים בשגיאות תהיה מצד כולנו פה ערנות להעיר באופן מהיר.

דב חנין: מפעילים במשרד התחבורה – להתייחס באופן מהיר להערות הללו.

דב חנין: אם כבר עושים את השינוי בואו נייצר מנגנון מהיר ואפקטיבי של תיקונים ושינויים, כדי שלא ניתקע בדברים שיכולים לפעמים להיות גם מעליבים, כמו בדוגמאות שהובאו כאן, וגם, אפילו מביכים.

דב חנין: אז בואו נהיה נורא אופרטיביים בעניין הזה.

דב חנין: אני ביקשתי שנוציא מכתב למפעילים, לקבל מכל אחד מהם תשובה ספציפית עם מספרים לגבי כל המערכות, אם זה רכבות, אוטובוסים, איפה, מה כן יהיה, מה לא יהיה, ומה שיהיה – מתי יהיה.

דב חנין: אני מאוד מאוד לכם על הדיון הזה.

דב חנין: אנחנו נמשיך ונעקוב, אנא תיצרו אתנו קשר גם אם אתם נתקלים בקשיים ובבעיות, הוועדה הזו פתוחה להערות ואנחנו נשמח לקבל אותן כדי לנסות ולתקן.

דב חנין: תודה רבה לכולם.