ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 163, 2016-03-22 08:30

דוד אמסלם: בוקר טוב לכולם.

דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 105), התשע"ו-2016, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אמסלם: מ/974.

דוד אמסלם: משרד האוצר, תציגו בכמה מילים את החוק, מה הכוונה ונתחיל בהקראה.

דוד אמסלם: בוקר טוב חבר הכנסת בגין.

אמיר אדרי: אני אתאר את זה באופן כללי.

אמיר אדרי: כידוע בכוונת הממשלה, יש החלטת ממשלה מדצמבר 2013, להפריט את חברת תע"ש.

אמיר אדרי: מדובר בפרויקט מאוד מרכזי, גם להפריט אותה וגם להעביר את חברת תע"ש לנגב.

אמיר אדרי: הצעת החוק האמורה נועדה להסדיר את פעילות החברה לאחר ההפרטה.

אמיר אדרי: כל מתקני תע"ש נבנו מכוח ולמ"ב מאז הרבה מאוד שנים ועל פי חוק מרגע שהחברה תופרט, אין לה זכות חוקית להחזיק במתקנים כי החוק מאפשר אך ורק לשלוחות של המדינה להחזיק במבנים שנבנו מכוח ולמ"ב.

אמיר אדרי: אם כן, מטרת החוק היא להסדיר ולאפשר פעילות תקינה לאחר הפרטה.

דוד אמסלם: תודה.

דוד אמסלם: מישהו רוצה להתייחס לפני שאנחנו מתחילים בהקראה?

דוד אמסלם: לא.

דוד אמסלם: נתחיל בהקראה.

גלעד קרן: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 105), התשע"ו-2015 הוספת סעיף 177א בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, אחרי סעיף 177 יבוא: "177א.

גלעד קרן: הוראות לעניין מיתקן שרואים אותו מיתקן ביטחוני בתקופת המעבר מיתקן ביטחוני שהוחזק בידי חברה ממשלתית שהופרטה באחד השטחים המצוינים בתוספת השמינית (בסעיף זה – מיתקן קיים), ימשיכו לראות אותו כמיתקן ביטחוני לעניין פרק זה עד אישור תכנית למיתקן (בסעיף זה – תקופת המעבר), ובלבד שבתוך שנה מיום התחילה אישרה לגביו הוועדה למיתקנים ביטחוניים מפרט המתאר את המצב הקיים (בסעיף זה – מפרט מצב קים למיתקן).

גלעד קרן: מפרט מצב קיים למיתקן יכלול מפת מדידה הכוללת סימון גבולות המיתקן, תיאור המבנים הקיימים במיתקן (AS MADE), ייעודי הקרקע העיקריים המותרים בו והשטח הכולל הבנוי בתחום המיתקן הביטחוני ביום התחילה, והוא לא יהווה תכנית פוגעת לעניין סעיף 197 לחוק.

גלעד קרן: על אף האמור בסעיף קטן (א), היה המיתקן הקיים בשטחים המצוינים בפרטים 3 או 4 לתוספת השמינית, תימשך תקופת המעבר לגביו עד תום ארבע שנים מהמועד בו אושרה תכנית למיתקן לגבי השטח המנוי בפרט 4 לתוספת.

גלעד קרן: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ג) – לא הופקדה תכנית למיתקן בתוך שבע שנים ממועד התחילה, יראו את המיתקן הקיים כמיתקן ביטחוני רק עד תום שבע שנים ממועד התחילה, ואולם רשאים שר האוצר ושר הביטחון להאריך את שבע השנים האמורות בשתי תקופות נוספות של שנתיים כל אחת, בהודעה שתפורסם ברשומות.

גלעד קרן: לא אושרה תכנית למיתקן בתוך ארבע שנים ממועד הפקדתה, ימשיכו לראות את המיתקן הקיים כמיתקן ביטחוני רק עד תום תקופת ארבע שנים ממועד ההפקדה.

גלעד קרן: אושרה תכנית למיתקן קיים, יראו את המבנים התואמים את התכנית ואת המפרט שאושר לפי סעיף (א) וכן מבנים שנבנו בהתאם לסעיפים (ו) ו-(ז) כאילו הוצא להם היתר בנייה כדין גם לאחר תום תקופת המעבר החלה למיתקן.

גלעד קרן: הוראות סעיף 172(2) יחולו לגבי בינוי נוסף בתחום מיתקן קיים שרואים אותו לפי הוראות סעיף זה כמיתקן ביטחוני, רק אם התקיימו כל התנאים הבאים: שטח המיתקן הנוסף אינו עולה על 50 מ"ר.

גלעד קרן: אגף ההנדסה והבינוי במשרד ביטחון אישר את הבינוי הנוסף בדרך שבה היה מאשר בינוי במיתקן ביטחוני בידי מערכת הביטחון.

גלעד קרן: הבנייה בוצעה בתוך שבע שנים ממועד התחילה.

גלעד קרן: שר הביטחון רשאי להאריך את התקופה האמורה בשלוש שנים נוספות, ורשאי הוא לשוב ולהאריכה בשנתיים נוספות.

גלעד קרן: על אף האמור בסעיף 172, הוועדה למיתקנים ביטחוניים רשאית לתת היתר לבניית מיתקן ביטחוני נוסף בתחום מיתקן קיים שרואים אותו לפי הוראות סעיף זה כמיתקן ביטחוני ובלבד שהתקיימו כל התנאים הבאים:

גלעד קרן: השטח הכולל של הבנייה הנוספת לא יעלה במצטבר על 15 אחוזים מהשטח הכולל הבנוי במיתקן הקיים ביום התחילה, ולגבי מיתקנים המצויים בשטח המצוין בפרט 3 לתוספת השמינית, לא יעלה במצטבר על חמישה אחוזים מהשטח הכולל הבנוי במיתקן הקיים ביום התחילה.

גלעד קרן: מהשטח המצטבר המותר לבנייה כאמור ינוכה סך שטחי הבינוי שבנייתם אושרה לפי סעיף קטן (ו).

גלעד קרן: אגף ההנדסה והבינוי במשרד הביטחון אישר את המיתקן הנוסף בדרך שבה היה מאשר בניית מיתקן ביטחוני בידי מערכת הביטחון.

גלעד קרן: הבנייה בוצעה בתוך שבע שנים ממועד ההפרטה.

גלעד קרן: שר הביטחון רשאי להאריך את התקופה האמורה בשלוש שנים נוספות, ורשאי הוא לשוב ולהאריכה בשנתיים נוספות.

גלעד קרן: בסעיף זה - "יום התחילה" – מועד ההפרטה.

גלעד קרן: "מועד ההפרטה" – המועד שבו חברה המחזיקה במיתקן חדלה להיות חברה ממשלתית.

גלעד קרן: "תכנית למיתקן" – תכנית מפורטת שמכוחה ניתן להוציא היתרי בנייה, כפי שאושרה על ידי הוועדה המחוזית בשטח המיתקן.

גלעד קרן: תוספת שמינית (סעיף 177א) כ-650 דונם של מתחם מפעל התחמושת הקלה בנצרת עלית כפי שמסומנים במפה המצורפת נספח א1 להסכם הרשאה לשימוש במתחם האמור בין רשות מקרקעי ישראל לחברת תע"ש מערכות בע"מ, חתומה בידי שר האוצר, ומופקדת במינהל התכנון במשרד האוצר.

גלעד קרן: כ-240 דונם של מתחם מפעל המתכת בטירת הכרמל כפי שמסומנים במפה המצורפת נספח א1 להסכם הרשאה לשימוש במתחם האמור בין רשות מקרקעי ישראל לחברת תע"ש מערכות בע"מ, חתומה בידי שר האוצר, ומופקדת במינהל התכנון במשרד האוצר.

גלעד קרן: כ-5,600 דונם מתוך מתחם רמת השרון המופיע במפה המצורפת נספח ג' להסכם הרשאה לשימוש במתחם האמור בין רשות מקרקעי ישראל לחברת תע"ש מערכות בע"מ, כפי שמסומנים בתשריט 1 שבנספח ב' להסכם ההרשאה האמור, חתומה בידי שר האוצר, ומופקדת במינהל התכנון במשרד האוצר.

גלעד קרן: כ-52,000 דונם של מתחם רמת בקע כפי שמסומנים במפה המצורפת נספח א1 להסכם הרשאה לשימוש במתחם האמור בין רשות מקרקעי ישראל לחברת תע"ש מערכות בע"מ, חתומה בידי שר האוצר, ומופקדת במינהל התכנון במשרד האוצר.

דוד אמסלם: זאת כל הצעת החוק.

אמיר אדרי: כן.

דוד אמסלם: מישהו רוצה להתייחס?

זאב בנימין בגין: לנציגי תע"ש יש הערות בעניין הזה או שדעתכם נוחה?

מאיר אורן: אני אשמח להתייחס.

מאיר אורן: תודה.

דוד אמסלם: איך אתה יודע שיש לו הערות?

זאב בנימין בגין: אני חש אחריות מסוימת לחברה כי הייתה לי יד לא רק בהפרטתה אלא גם בהפרטתה החלקית בלבד.

זאב בנימין בגין: הכוונה הייתה להפריט את כולה ואני חשבתי שזה לא יהיה נכון.

זאב בנימין בגין: לא הייתי רוצה שהם ייפגעו.

זאב בנימין בגין: דיברנו אתמול על שאלת הבנייה ולא הבנתי את ההגבלה של חמישים מטרים מרובעים.

זאב בנימין בגין: דיברתי עם גלעד.

מאיר אורן: אני סמנכ"ל, יועץ משפטי ומנהל מערך ההפרטה בתע"ש.

מאיר אורן: הצעת החוק נועדה לתת מענה לחברה לאחר שתופרט כדי למנוע מצב בו היא לא יכולה להמשיך ולפעול במיתקנים הקיימים שלה כך שתוכל להמשיך ולהתפתח עד להסדרה של תב"א אזרחית כמו לכל גוף פרטי אחר, על ידי כך שנוצרת תקופת מעבר בה החברה יכולה להמשיך לפעול ולהתפתח במיתקנים הקיימים כשלוחה של מערכת הביטחון.

מאיר אורן: כלומר, כפי שפעלה עד למועד ההפרטה במהלך אותה תקופת ביניים.

מאיר אורן: אנחנו חושבים שהפתרון הזה הוא פתרון נכון, טוב, מאוזן והחברה שמחה על הפתרון הזה ומקווה שיתקבל.

מאיר אורן: יש לנו הסתייגות אחת בעניין הזה.

מאיר אורן: החברה למעשה פעלה עד היום כשלוחה של מערכת הביטחון תחת כל הכללים בהם פועלת מערכת הביטחון, תחת נוהל ה-וולמ"בי כפי שהוא נקרא והיא חושבת שזה המצב שצריך לחול גם במהלך תקופת הביניים, כלומר, להמשיך ולפעול תחת הפיקוח של משרד הביטחון פי שנקבע בחוק, תחת הבקרה והפיקוח של אגף התכנון והבינוי במשרד הביטחון, לפי הכללים בהם הוא פועל.

מאיר אורן: לכן אנחנו חושבים שחלק מההסתייגויות שקיימות כאן או מגבלות נוספות שמוטלות שלא קיימות על בניית מיתקנים ביטחוניים במערכת הביטחון יקשו מאוד על הפעילות של החברה במהלך התקופה הזאת.

מאיר אורן: אנחנו מדברים בעיקר על המגבלה של בנייה בהיקף של חמישים מטרים.

זאב בנימין בגין: אני מבין שזה סעיף (ו).

גלעד קרן: נכון.

מאיר אורן: הדבר הזה יוצר קושי מעשי אמיתי מאחר ובמפעלים בסדר גודל כזה בנייה של חמישים מטרים היא למעשה חסרת כל משמעות.

מאיר אורן: אנחנו היינו מבקשים להמשיך ולהיות כפופים לאותם כללים שחלים על מיתקני מערכת הביטחון, גם במהלך התקופה הזאת.

זאב בנימין בגין: מה הם הכללים לעניין זה?

מאיר אורן: הכללים אומרים, ואולי נציגי משרד הביטחון ירצו לפרט בעניין הזה, שכל בנייה שהיא בנייה משמעותית הולכת לאישור ולמ"ב.

מאיר אורן: בנייה שהיא לא משמעותית היא בפטור.

מאיר אורן: היא יכולה לקבל פטור מהיתר ולמ"ב כאשר בנייה לא משמעותית היא קודם כל בנייה שהשטח שלה לא עולה על 500 מטרים וגם לא מתקיימים בה שורה ארוכה של תנאים ארוכים שיכולים להפוך אותה למשמעותית גם אם השטח שלה קטן מ-500 מטרים, אם יש לה השפעות סביבתיות, נופיות וכן הלאה, שורה של דברים שמפורטים בנוהל ה-ולמ"בי, נוהל משותף של משרד הפנים, המשפטים ומשרד הביטחון.

מאיר אורן: למעשה אנחנו חושבים שאין שום סיבה והצדקה לשנות ולקבוע כאן סט של כללים חדשים שחל לגבי כל המפעלים כפי שפעלנו עד היום.

מאיר אורן: זה ייצור קושי גדול מאוד בעבודה השוטפת ובאפשרות להמשיך ולפעול במיתקנים האלה במהלך תקופת ביניים עד להסדרה האזרחית.

כרמית יוליס: משרד המשפטים.

כרמית יוליס: יש לי שאלה פרקטית.

כרמית יוליס: מה היקפי הבינוי שאתם צופים בתקופת הביניים?

כרמית יוליס: כמו שהוצג כאן על ידי משרד האוצר, וזה בשיתוף פנים ממשלתי, בין היתר הרבה בסיוע מטעמנו, הרעיון היה שהחקיקה הזאת היא חקיקת מגן, כיוון שאתם מחד עוברים את ההפרטה ומאידך אתם תוכננתם בהליך שהוא לא הליך תכנוני מיטבי אלא הוא הליך שמיועד רק למיתקנים ביטחוניים, החקיקה הזאת נותנת לכם פרקי זמן שהם לדעת גורמי המקצוע לגמרי סבירים ומספקים עד שתאושרו בהליך האזרחי.

כרמית יוליס: בנוסף התווספו עוד הערות לבקשת הכנסת של חובה לאשר מפרט ואז יראו כאילו ההיתר הוצא כדין.

כרמית יוליס: בתקופת הביניים, לפי מה שאני לפחות הבנתי, לא דובר על איזה בינוי מאוד משמעותי שהולך להיות עדיין תחת הכנפיים של ה-ולמ"ב או בהליך הביטחוני המיוחד אלא להפך, אנחנו במבט צופה פני עתיד להליך אזרחי ולכן בתקופת הביניים ההצעה ביקשה להיות יותר מצומצמת.

מאיר אורן: אני אשמח להסביר.

מאיר אורן: קודם כל, אנחנו בהחלט לא מדברים על בנייה משמעותית וצריך להבין שבמפעלים שמשתרעים על מאות דונמים ויש בהם עשרות ומאות אלפי מטרים בנוי, חמישים מטרים הוא לא פרמטר של בנייה משמעותית.

מאיר אורן: אנחנו בהחלט לא מדברים על בנייה משמעותית כי גם בנייה משמעותית, לפי כללי ה-ולמ"ב הולך לוועדה לאישור.

מאיר אורן: אנחנו מדברים על בנייה שמוגדרת בנוהל ה-ולמ"בי כבנייה לא משמעותית שלגביה אנחנו מבקשים להמשיך ולהיות מסוגלים לבנות בדרך שזה נבנה היום.

מאיר אורן: כלומר, בהיתר לפטור של ולמ"ב.

מאיר אורן: אני אתן המחשה.

מאיר אורן: יש לנו מפעל בנצרת עלית, מפעל שיש בו סדר גודל של 27 אלף מטרים בנויים וזה מפעל הוא חי ומתפתח.

מאיר אורן: תקופת המעבר שאנחנו מדברים, שמוגדרת בחוק, היא תקופה שבין שבע ל-12 שנים להסדרה אזרחית.

מאיר אורן: כלומר, אלה 12 שנים בהם מפעל צריך להמשיך ולפעול ולכן אם צריך לעשות איזושהי הרחבה של אולם ייצור, בניית סככה או כל דבר, גם אם השטח שלו הוא מאה או מאתיים או 300 מטרים, אי אפשר לשתק את הפעילות של המפעל.

תומר רוזנר: מה עושים במפעל קוקה קולה, אם צריך להרחיב את אולם הייצור?

מאיר אורן: ההבדל בין זה לבין קוקה קולה הוא שקוקה קולה פועלת באזור שיש בו תב"א, יש בו תכנית מתאר, ואם היא רומה, היא פונה לוועדה המקומית ומקבלת היתר בנייה.

מאיר אורן: לנו אין ועדה מקומית.

תומר רוזנר: יש לכם ולמ"ב.

תומר רוזנר: תבקשו היתר בנייה.

תומר רוזנר: מה שקוקה קולה עושה, פונה ומבקשת היתר בנייה, תעשו גם אתם.

תומר רוזנר: אגב, היא עושה את זה מהמטר הראשון ולא מעל חמישים מטרים, גם אם היא רוצה להקים 12 מטרים.

דוד אמסלם: מאיר, דיברנו על זה בחדר.

דוד אמסלם: אין טעם לחזור לעניין.

דוד אמסלם: אתם גם תצטרכו בכל מקרה לעשות תב"א בסיפור הזה כדי להסדיר את המצב הסטטוטורי, ייעודי הקרקע וכולי, בלי קשר לשום דבר.

דוד אמסלם: כמו שאמרנו, אנחנו דואגים כרגע למצב של החברה ומה יהיה בעוד שלושים שנים.

דוד אמסלם: אני היום מגיש חקיקה, כמו שאמרתי, כדי להסדיר את סוגיית בזק.

דוד אמסלם: צריך להבחין.

דוד אמסלם: כאשר הקימו בשנות ה-50 זו הייתה מדינה אחרת ומפעלים ביטחוניים והכול היה בסדר.

דוד אמסלם: היה מה שנקרא הנחות לחברה שלנו.

דוד אמסלם: היום אנחנו נמצאים בעידן אחר.

דוד אמסלם: יש לך 12 שנים לתקופת הביניים ואין לך בעיה.

דוד אמסלם: אני לא הייתי נכנס, כמו שאמרתי בחדר, אם אלה 500 מטרים, מאתיים מטרים או חמישים מטרים, אבל היות וזה בעצם מה שסוכם, אנחנו לא מוצאים עניין להתערב.

דוד אמסלם: תאמין לי, לחברה עדיין יש הנחות, חבל על הזמן.

דוד אמסלם: כל יזם פרטי שהיה מקבל את ההנחות האלה, היה מלקק את האצבעות, כי רק תן לו את זה.

דוד אמסלם: לכן אני אומר, בוא נצא קדימה ונתקדם.

דוד אמסלם: אם המדינה החליטה להפריט, תתחיל ללחוץ על הגז כדי להפריט ולא להשאיר את זה במצב ביניים.

זאב בנימין בגין: כמה זמן בדרך כלל אורך אישור של הוועדה המיוחדת, של ה-ולמ"ב?

זאב בנימין בגין: מההגשה ועד האישור, כמה זמן עובר?

מאיר אורן: משרד הביטחון יוכל להשיב.

זאב בנימין בגין: כמה זמן ל 52 מטרים מרובעים?

ניסים זימבר: זה תלוי במבנה שמבקשים.

ניסים זימבר: עד 500 מטרים, לפי הנוהל, אנחנו לא ניגשים לוועדה.

דוד אמסלם: תציג את עצמך.

ניסים זימבר: אני סגן היועץ המשפטי במשרד הביטחון.

ניסים זימבר: בדרך כלל בבנייה לא משמעותית, אנחנו לא ניגשים לוועדה אלא אנחנו עושים הליכים פנימיים בפיקוח של אגף ההנדסה והבינוי אצלנו.

ניסים זימבר: בסוף מאושרת בנייה.

דוד אמסלם: הגשת בקשה לסככה של 600 מטרים.

דוד אמסלם: אחרי כמה זמן אתה מקבל את האישור?

דוד אמסלם: אתה מקבל היתר בנייה.

ניסים זימבר: 600 מטרים, זה תלוי מאוד על מה 600 מטרים ובאיזה אזור זה נעשה.

דוד אמסלם: בממוצע.

ניסים זימבר: ממוצע זה יכול לקחת עד שלושה חודשים.

ניסים זימבר: אם זה דחוף ומבצעי, זה לוקח פחות.

דוד אמסלם: בוודאי.

דוד אמסלם: אני אומר לך שההיתר שאתם רוצים, אחרי שבועיים יש לכם אותו.

ניסים זימבר: עד שלושה חודשים.

דוד אמסלם: תקשיב לי.

דוד אמסלם: אם אתם רוצים שבוע, אחרי שבוע יש את ההיתר.

ניסים זימבר: לא תמיד.

דוד אמסלם: כשאני רציתי לעשות את ההיתר, אחרי שבוע היה אותו.

ניסים זימבר: פעם.

דוד אמסלם: לא פעם.

דוד אמסלם: אתה מכנס את הוועדה מעכשיו לעכשיו, זאת ועדה שאתה שולט עליה, ואתה מביא אותה תוך שתי דקות והיא כאן.

ניסים זימבר: זה לא מה שהיה פעם.

דוד אמסלם: אנחנו היינו שם.

ניסים זימבר: כן.

ניסים זימבר: פעם.

ניסים זימבר: אתה צודק.

דוד אמסלם: דוקטור בגין שואל את השאלה בתמימות אבל אני מכיר את הנושאים האלה כי חייתי אותם.

ניסים זימבר: בעבר זה היה כך.

ניסים זימבר: היום לכנס את הוועדה המחוזית בחיפה, מחכים כבר חודש.

דוד אמסלם: אין בעיה.

דוד אמסלם: זה בהליכים.

דוד אמסלם: אתם מקבלים את האקסטרה.

דוד אמסלם: אתם מקבלים את מוניות השירות הכי מהירות.

דוד אמסלם: אזרח רגיל, מפעל רגיל שמעסיק אלפיים עובדים ורוצה סככה של חמישים מטרים, הוא רץ בוועדה המקומית והמחוזית והוא לא ביטחוני, ואם רוצים גם להתעלל בו, עושים את זה.

דוד אמסלם: עזבו.

דוד אמסלם: בואו נתקדם.

זאב בנימין בגין: אני הבנתי אתמול – אני לא רוצה לחייב את מי שחשבתי שאמר לי ואני אומר שזה על פי הבנתי - שבתקופת הביניים אותן בקשות יידונו כפי שהן נדונות היום, בקשות לאישור, במשרד הביטחון.

דוד אמסלם: ב-ולמ"ב.

דוד אמסלם: ב-12 שנים.

הראלי מזרחי: עד חמישים מטרים הם יקבלו אישור של אגף הבינוי כמו שנעשה היום עד 500 מטרים, ומ-50 מטרים הם ילכו ל-ולמ"ב.

כרמית יוליס: מחמישים מטרים הם ילכו ל-ולמ"ב.

כרמית יוליס: אנחנו הפחתנו את ה-500 מטרים לחמישים מטרים היות ועוד לא מדובר בחברה פרטית.

כרמית יוליס: לכן יש יותר רציונל לחייב שגוף סטטוטורי יהיה מעורב בתהליך.

כרמית יוליס: אפשר לקבל אישור.

זאב בנימין בגין: מדובר בהליך שהייתי קורא לו בהקשרים אחרים הוראת שעה.

דוד אמסלם: לא.

זאב בנימין בגין: הוראה של הרבה שעות.

דוד אמסלם: לא.

דוד אמסלם: במהלך 12 השנים הם ניגשים ל-ולמ"ב.

דוד אמסלם: יש להם את האופציה לגשת ל-ולמ"ב.

דוד אמסלם: השינוי היחידי הוא שעד היום מעל 500 מטרים סככה, הוא היה ניגש ולגבי פחות, לא.

דוד אמסלם: היום אמרו לו שמעל חמישים מטרים הוא ניגש ופחות, לא.

דוד אמסלם: קיבל הנחה של חמישים מטרים.

דוד אמסלם: צריך להבין שהוא גורם פרטי.

דוד אמסלם: צריך להבין על מה מדובר.

דוד אמסלם: מדובר על גורם פרטי.

זאב בנימין בגין: שנולד בתנאים לא פשוטים.

זאב בנימין בגין: אני לא בטוח באיזו מידה הוא עומד להצליח.

זאב בנימין בגין: אני הייתי נזהר, אבל בסדר.

דוד אמסלם: אתה רוצה שנעשה דיון השקעות?

זאב בנימין בגין: לא.

דוד אמסלם: מי שיקנה את זה, זה בן אדם שלא בא לעשות גמילות חסדים אלא בא להרוויח כסף וכך צריך להיות.

זאב בנימין בגין: זאת תעשייה שאני לא יכול להשוות אותה בקלות לקוקה קולה.

דוד אמסלם: לכן שאלתי את שאלת היסוד, למה המדינה מפריטה.

דוד אמסלם: זה ויכוח אחר והוא לא לשולחן הזה.

דוד אמסלם: אני לא בטוח שאני הייתי מפריט, ואם הייתי מפריט, אני לא בטוח שהייתי עושה זאת בדרך הזאת.

דוד אמסלם: אבל זה משהו אחר.

זאב בנימין בגין: יכול להיות שאפשר להבדיל, כך אני מציע, בין מיתקן רגיל לבין מיתקן שגם לדעת משרד הביטחון, באישור משרד הביטחון, הוא מיתקן בעל משמעות מבצעית.

זאב בנימין בגין: פגזים לייצוא שגם נמכרים לצה"ל.

דוד אמסלם: אני דווקא לא חושב כמוך בעניין הזה.

דוד אמסלם: אם יש משמעות מבצעית ואופרטיבית והצבא צריך אותו, שישמור אותו אצלו.

דוד אמסלם: אם הוא מוכר אותו, כנראה שיש לו סיבות למכור אותו ומאותו רגע יש גורם פרטי שהולך לעשות כסף כאן וזה בסדר.

דוד אמסלם: זה התפקיד שלו.

דוד אמסלם: מכאן הוא מתנהג כמו מפעל קוקה קולה.

דוד אמסלם: בדיוק כמוהו.

זאב בנימין בגין: לא.

דוד אמסלם: עוד הערות?

זאב בנימין בגין: לא הבנתי את עמדת משרד הביטחון.

זאב בנימין בגין: את העמדה, לא את תיאור המצב.

ניסים זימבר: אדוני, בכל הנוגע למה שנאמר על ידי תע"ש, יש כאן נוסח שסוכם עם משרד המשפטים ועם היועץ המשפטי של ועדת הפנים.

תומר רוזנר: ועם משרד האוצר.

זאב בנימין בגין: אני שאלתי לעמדתכם.

ניסים זימבר: מה שתע"ש אומרים כאן, הם מוטרדים מכך שבמהלך 11 השנים האלה הם לא יוכלו לפעול בגלל המצב הסטטוטורי הקיים כרגע בשטח שוועדות תכנון אזרחיות לא יכולות לטפל בהם ומצד שני הם מוטרדים מהעניין הזה שבמקום 500 מטרים, יהיו חמישים מטרים.

ניסים זימבר: חמישים מטרים, זה מספר מאוד נמוך יחסית.

זאב בנימין בגין: אתה מתאר את המצב.

זאב בנימין בגין: אני תמיד שמח שמתארים לי פעמיים או שלוש כי בפעם הראשונה קשה לי לקלוט.

זאב בנימין בגין: אני שואל מה עמדתכם.

זאב בנימין בגין: הם ימשיכו לייצר חץ?

זאב בנימין בגין: אתה תקנה את זה או המשרד שלך יקנה את זה?

ניסים זימבר: כן.

זאב בנימין בגין: יש לכם עניין מיוחד בזה?

זאב בנימין בגין: אם אין, תגיד שאין.

זאב בנימין בגין: אני רוצה לדעת.

ניסים זימבר: תמיד יש לנו עניין מיוחד בתע"ש.

ניסים זימבר: עמדתנו היא כעמדת הממשלה.

דוד אמסלם: תרשה לי, השאלה לא טובה ואני אסביר לך למה.

דוד אמסלם: הוא רוכש גם קוקה קולה, הוא רוכש בשר, הוא רוכש פגזים, הוא רוכש המון דברים.

דוד אמסלם: הוא רוצה למכור את החברה וככל שיהיו לו הקלות יותר גדולות, הוא ימקסם את הרווח מהחברה, אפילו היום במכירה.

דוד אמסלם: אם המדינה הייתה נותנת לו כאן אופציה לבנות גם עוד עשרים מגדלים שם בלי תב"א, במכרז היינו מקבלים עוד כמה עשרות מיליארדים.

זאב בנימין בגין: דעתי שונה.

דוד אמסלם: את זה הבנתי.

זאב בנימין בגין: לא בתוצאה אלא מבחינת הגישה.

זאב בנימין בגין: זה מפעל, מבחינתי כמו רפא"ל.

זאב בנימין בגין: יש לי עניין או יכול להיות לי עניין מבחינה ביטחונית בכך שקו ייצור מסוים יוכנס יותר מהר לשירות.

הראלי מזרחי: אז הוועדה תוכל לאפשר את זה.

זאב בנימין בגין: משרד הביטחון מודיע לי עכשיו שאין לו עניין מיוחד אלא הוא מקבל את מה שהוא קורא עמדת הממשלה.

זאב בנימין בגין: עם כל הכבוד, זאת עמדת משרד המשפטים.

דוד אמסלם: לא קשור.

דוד אמסלם: אנחנו פותחים כאן דיון אחר שהוא לא קשור אבל מאחר ויש לנו זמן, אני יכול להמשיך בו.

דוד אמסלם: בגדול הצבא רוכש הרבה דברים, כולל ביטחוניים, שהם לא מתע"ש וההוא לא בונה סככה של חמישים מטרים.

דוד אמסלם: הצבא הוא הצבא, גם לו צריכים להיות כללים של המדינה.

דוד אמסלם: הוא לא אקסטרה.

זאב בנימין בגין: מסכים.

דוד אמסלם: לכן בצבא אנחנו לא פותחים את האסבסט.

דוד אמסלם: למה?

דוד אמסלם: הם חושבים שהם אקסטרה, בגלל אנשים שחושבים כמוך.

דוד אמסלם: אני אומר, רבותיי, הגיע הזמן להכניס את העסק למתווה הרגיל והנכון וההגיוני.

דוד אמסלם: קם בן אדם, שזה מפעל פרטי שלו ומחר הוא גם יכול למכור אותו למישהו אחר.

דוד אמסלם: זה שלו.

דוד אמסלם: מחר הוא יכול להחליט שהוא יעשה עוד הרבה דברים בשטח הזה.

דוד אמסלם: אם הוא יחליט לעצמו שהוא גם רוצה לעשות שם מפעל לבמבה, יכול להיות שגם מותר לו בדרך, אם יש שם מגרש, להקים מפעל כזה.

דוד אמסלם: זה בסדר ואף אחד לא יגיד לו לא כי זה שלו.

דוד אמסלם: אתה רוכש את המפעל, זה שלך, תחליט מה אתה רוצה לעשות אתו.

זאב בנימין בגין: אני מדבר על תקופת המעבר.

דוד אמסלם: זה חוק.

דוד אמסלם: זה לא חוק לתקופת המעבר.

דוד אמסלם: בתקופת המעבר הוא בא ל-ולמ"ב, מה שלגופים אחרים אין.

דוד אמסלם: מפעל קוקה קולה לא יכול ללכת ל-ולמ"ב אבל הוא כן יכול ב-12 שנים.

דוד אמסלם: תזכור, 12 שנים.

דוד אמסלם: זה כמו שאמרתי, אני מתעסק היום עם הסיפור של בזק ויש עוד חברות שהפריטו אותן לפני 20-25 שנים, הצעירים לא זוכרים את זה שהן היו חברות ממשלתיות, והן מנצלות את טוב ליבם של אותם פקידים שהיו לפני עשרים שנים והיום פתאום יש להם חקיקה מקלה בלי שום סיבה.

זאב בנימין בגין: אני לא הייתי הולך לעניין זה לתקופת מעבר של 12 שנים.

זאב בנימין בגין: אני רואה לנגד עיני תקופת מעבר של שנים בודדות בהן צריך להריץ את הקווים האלה בתיאום ככל הניתן עם מנכ"ל משרד הביטחון שנציגו אמור להיות כאן מבחינתי.

זאב בנימין בגין: אני לא יודע למה הוא לא כאן.

הראלי מזרחי: אם אפשר לדייק לעניין תקופת המעבר.

הראלי מזרחי: תקופת המעבר היא לא תקופה של 12 שנים בהגדרה.

הראלי מזרחי: תקופת המעבר אינה קבועה כתקופה מינימלית של 12 שנים.

הראלי מזרחי: היא נקבעת ביחס לאישור התכנית.

הראלי מזרחי: ברגע שתאושר תכנית, תקופת המעבר מסתיימת ולגבי רמת בקע ורמת השרון, שם צריך לבנות את.

הראלי מזרחי: המפעלים מחדש, ניתן פרק זמן של ארבע שנים לאפשר להם לחיות במבנים הקיימים שייהרסו עד שייבנו המבנים החדשים.

הראלי מזרחי: זאת אומרת, אם התכנית מאושרת בעוד שנתיים בנצרת עלית או בטירת הכרמל, תמה תקופת המעבר והכול עובר להליך אזרחי.

זאב בנימין בגין: ואם לא?

דוד אמסלם: דרך אגב, עד ההפרטה, מאיר, תיבנו את כל הסככות שאתם רוצים.

דוד אמסלם: עכשיו יש לכם זמן, תיבנו את כל הסככות ומה שאתם רוצים בלי היתרים, מה שאין לאף אחד.

דוד אמסלם: תרוצו.

מאיר אורן: לא יכולים.

דוד אמסלם: תביאו רק אישור מהנדס ותרוצו.

ניסים זימבר: אני נציג משרד הביטחון ומשרד הביטחון רואה בתע"ש כתעשייה חיונית ואנחנו ממשיכים בהסכמים אתם לבצע רכש.

ניסים זימבר: אנחנו סברנו מלכתחילה שבתקופת המעבר, כמו שנאמר, עד מועד התכנית, צריכים לחול עליהם אותם כללים שחלים על שלוחה אחרת.

ניסים זימבר: יחד עם זאת, אנחנו חושבים שגם הסידור הזה של חמישים מטרים שנקבע על ידי משרד המשפטים בתיאום עם היועץ המשפטי של ועדת הפנים, הוא הסדר סביר שאפשר לחיות אתו.

דוד אמסלם: אני רוצה להביא את זה להצבעה.

זאב בנימין בגין: אני לא יכול להילחם יותר ממשרד הביטחון.

דוד אמסלם: לא, לא צריך להילחם.

דוד אמסלם: זה בסדר.

זאב בנימין בגין: איך שאתם רוצים.

דוד אמסלם: נביא את זה להצבעה.

דוד אמסלם: אתה מחליף את זוהיר בהלול.

איתן ברושי: כן.

דוד אמסלם: מי בעד אישור הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 105), התשע"ו-2016?

דוד אמסלם: מי נגד?

דוד אמסלם: בעד הצעת החוק – פה אחד

זאב בנימין בגין: הצבעתי בעד.

דוד אמסלם: כן.

דוד אמסלם: החוק אושר.

דוד אמסלם: תודה רבה לכם.