ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 232, 2016-05-09 09:00

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: היום 9 במאי 2016, א' באייר תשע"ו.

אלי אלאלוף: חודש טוב.

אלי אלאלוף: השעה 9:04.

אלי אלאלוף: אנחנו באים להשלים את תקנות בודקי שכר.

אלי אלאלוף: אנחנו מקווים שאחרי דיון ממצה נוכל לאשר את זה עוד היום.

אלי אלאלוף: תודה לחבר הכנסת מיקי לוי שנמצא אתנו.

מיקי לוי: אדוני, הצעה לסדר, ברשותך.

אלי אלאלוף: עוד לא סיימתי להגיד לך ברוך הבא.

אלי אלאלוף: אני מקווה שעוד חברי כנסת יצטרפו אלינו.

מיקי לוי: אני עסקתי בנושא הזה בקדנציה הקודמת, ובאיזשהו שלב כבר הגענו כמעט להסכמות משמעותיות בקשר לכל נושא ההכשרה הפנימית, הדרישות מרואי החשבון וכולי.

מיקי לוי: והנה, זה בא בשינוי נוסח שונה לחלוטין מההסכמות שהגענו אליהן בפעם הקודמת.

מיקי לוי: זאת ועוד, אני לא יודע מי לחץ על אדוני לקיים את הישיבה הזאת דווקא בפגרה כשמרב חברי הכנסת אינם.

מיקי לוי: אני הייתי מבקש מאדוני לא לקיים את ההצבעה היום.

מיקי לוי: זה נושא מאוד מורכב.

מיקי לוי: אני מצוי בו.

מיקי לוי: אני אישית מתנצל כי מסיבות אישיות של אזכרה של שני אחים שלי אני אצטרך לעזוב, ולא אשתתף בהצבעה.

מיקי לוי: אבל אני מאוד מבקש לא לקיים הצבעה היום בהיעדרות של חברי כנסת כשנושא כל כך כבד כזה, שכמעט הגענו להסכמות בו בישיבות הקודמות, עולה.

מיקי לוי: זה הועבר לוועדה הזאת, ומשהו התהפך.

מיקי לוי: אני לא יודע מי לחץ, אבל אני לא חי עם זה בשלום בלשון המעטה.

מיקי לוי: אני מאוד מבקש לא לסגור את הנושא הזה.

מיקי לוי: אני לא רוצה לבקש לבטל את הישיבה היום כי אנשים טרחו והגיעו, אבל אני לא חושב שצריך לקיים פה הצבעה היום.

<נעה בן שבת: הנושא כבר נדון, אדוני.

מיקי לוי: אני לא אמרתי שלא.

מיקי לוי: אמרתי לא זאת ועוד, הוא נדון גם בקדנציה הקודמת.

מיקי לוי: לעשות את זה בפגרה - -

<נעה בן שבת: היו פגישות עם הגורמים.

מיקי לוי: גברתי היועצת המשפטית, לעשות את זה בפגרה – אני לא חי עם זה בשלום, ואני אומר את זה בלשון המעטה כשחברי הכנסת אינם כאן.

מיקי לוי: אני טרחתי וביקשתי ממשפחתי לדחות אזכרה משפחתית רק כדי לבוא ולהגיד את דברי אלה.

מיקי לוי: אני מאוד אודה אם הנושא הזה לא ימוצה.

מיקי לוי: כי ברור לי לחלוטין איזו החלטה תתקבל בקצה.

מיקי לוי: אני יודע מה ההחלטה שמתקבלת, וזה בניגוד להסכמות שהגענו אליהן בפעמים הקודמות בנוגע לרואי החשבון.

<נעה בן שבת: איזה פעמים קודמות, אדוני מתכוון?

<נעה בן שבת: הרי התקנות הובאו בגרסה הקודמת - -

מיקי לוי: ברמה האישית התנגדתי מכיוון שכיהנתי כסגן שר האוצר וניהלתי גם חברה לא מעט שנים ועבדתי מול ארבעה רואי חשבון אצלי בחברה.

מיקי לוי: אני יודע מי היה אחראי למי, ומהם היקפי העבודה של חשב השכר שאני נותן לו את הכבוד שמגיע לו, לבין המקצועיות של רואי חשבון.

מיקי לוי: ברמה האישית אני מתנגד התנגדות נמרצת לכך שיידרש מרואה החשבון לבוא ולעשות בחינות.

מיקי לוי: בפעם הקודמת הגענו לפשרה כלשהי ואמרנו שאם תידרש השתלמות לשכת רואי החשבון יעשו את ההשתלמות הזאת בתוך הלשכה עצמה, לפי החומר שיוגש להם.

מיקי לוי: אבל מפה הכול התהפך פתאום.

מיקי לוי: משהו קרה בדרך.

מיקי לוי: לכן אני לא חי עם זה בשלום.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: עמדתך היא עמדה אישית לעומת העמדה של יושב-ראש הוועדה שהיא תוצאה של דיונים עם כל הגורמים הנוגעים בדבר.

אלי אלאלוף: אני לא יכול להגיד שכולם מסכימים להצעה שלי, אבל בשביל זה יש זכות להחלטה בסוף לחברי הכנסת כולם יחד.

אלי אלאלוף: שנית, למה בפגרה?

אלי אלאלוף: כי הנושא נדון, והוא מתעכב הרבה זמן.

אלי אלאלוף: הבנתי גם ממשרד הכלכלה שרצוי לקדם את זה.

אלי אלאלוף: לכן מצאנו לנכון לקדם את זה.

אלי אלאלוף: "פגרה" זה לא מילה נרדפת ל"חופש".

אלי אלאלוף: זה לא שווה לחופשה לחברי כנסת.

אלי אלאלוף: זה לא הדיון הראשון ולא האחרון שמתקיים בפגרה.

אלי אלאלוף: זה לא אומר, חלילה, שזה כדי לפגוע בחברי כנסת שמרגישים שאינם חייבים להשתתף בדיון הזה.

אלי אלאלוף: לכן אני מבקש לקיים את הדיון.

אלי אלאלוף: אם נראה שהדיון לא ממצה אז אולי לא נצביע.

אלי אלאלוף: גם את זה אני לא מבטיח מראש.

אלי אלאלוף: אני מבקש להתחיל בדיון.

<נעה בן שבת: יש כאן נוסח עם כמה תיקונים גם בעקבות כמה ישיבות שקיימת גם עם לשכת רואי החשבון.

אלי אלאלוף: עם עורכי דין ועם יועץ המס.

אלי אלאלוף: עם כולם.

<נעה בן שבת: אני רוצה לבקש לקרוא כדי שנראה מה עומד על הפרק שכפי שאמרתי, הוא תוצאה של אותם הפגישות.

<נעה בן שבת: הייצוג בוועדות מקצוע זה חידוש בעקבות הפגישות שהתקיימו.

<נעה בן שבת: המשך הקראה:

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה, גברתי.

<איריס שטרק: בוקר טוב.

<איריס שטרק: אני סגנית נשיא לשכת רואי החשבון ועוסקת רבות בבדיקות שכר.

<איריס שטרק: אני רוצה להצביע כאן על כמה בעיות.

<איריס שטרק: הגברת הנטל הבירוקרטי על רואי החשבון - -

אלי אלאלוף: לא, לא, אני מציע שנתייחס רק לפרק שהוקרא.

<איריס שטרק: אני מדברת רק על הפרק הזה.

אלי אלאלוף: תודה.

<איריס שטרק: בתוך הפרק הזה היה בידול לרואה החשבון שסיים ארבע שנים ועשה בחינות ויש לו רישיון ומועצה.

<איריס שטרק: הפחיתו בסעיף 1 את היקף העבודה הנדרש; אותה דרישת ותק שהיא קריטריון לוועדת קבלה כדי לקבל את רואי החשבון, נמחקה כאן ההקלה לגבי רואה חשבון שהייתה לגבי השנים הקודמות לצורך קבלתו להכשרה מעשית.

<איריס שטרק: אני לא רואה את הסיבה מדוע נמחקה אותה שורה בהגדרה של היקף עבודה נדרש שיצרה את אותו בידול מינימלי לרואי החשבון, ושמה אותו בשורה אחת כחלק מחוט השני שעובר פה בכל החקיקה ושורה אחת עם כל אחד אחר שמעולם לא למד ביקורת ולא עשה אותה.

<נעה בן שבת: לדעתי, הטענה לא מדויקת משום שמה נאמר בנוסח הקודם דיבר על חמש השנים שקדמו להגשת בקשה ללמוד בתכנית הכשרה.

<נעה בן שבת: כיוון שקודם דובר על כך שלרואי החשבון תהיה הכשרה מעשית מותאמת אז התאימו את הנוסח ואמרו, יהיו להם חמש שנים לפני קבלתם להכשרה מעשית מותאמת.

<נעה בן שבת: כיוון שהכיוון שעליו דיבר היושב-ראש בדיונים הקודמים וגם בפגישות הוא אומר שגם רואי החשבון יצטרכו גם הם ללמוד בתכנית הכשרה.

<נעה בן שבת: תהיה תכנית הכשרה מותאמת לרואי חשבון - -

<איריס שטרק: אבל יש כאן ערבוב של שני דברים.

<נעה בן שבת: סליחה.

<נעה בן שבת: תני לי להשלים את הדברים.

<נעה בן שבת: תכנית ההכשרה לא תהיה אחידה, אבל לכל תכניות ההכשרה יקראו "תכנית הכשרה", ולכן לא צריך את הפיצול הזה במלל.

<איריס שטרק: אלה שני דברים נפרדים לחלוטין.

<איריס שטרק: היקף העבודה הנדרש הוא תנאי סף לקבלה.

<איריס שטרק: בעצם רואה החשבון לא יכול להיכנס אל הוועדה אוטומטית מחוק חופש העיסוק ומה שהוא למד.

<איריס שטרק: אתם הסרתם ועדת קבלה שבכלל תחליט מי רואה החשבון הראוי.

<איריס שטרק: חלק מהדרישות עוד לפני הקורס זה היקף עבודה נדרש בעבר.

<איריס שטרק: היקף עבודה נדרש בעבר מרואי החשבון היה מבודל.

<איריס שטרק: הוא גם נמצא בסעיף האחרון - -

<נעה בן שבת: אני הסברתי שזה לא נכון.

<איריס שטרק: גברתי, גם אני עוד לא סיימתי.

<איריס שטרק: בסעיף 11 נמצאת בטור ב' אותה דרישה.

<איריס שטרק: מהי אותה דרישה מרואי החשבון בחמש השנים שקדמו.

<איריס שטרק: את שני הדברים האלה אתם מחקתם באבחת חרב כאילו רואה החשבון עומד בשורה אחת.

<איריס שטרק: אין קשר בכלל לנושא ההכשרה המעשית.

<איריס שטרק: אלה שני דברים שונים.

<נעה בן שבת: אני שוב אומרת שהטענה שלך מטעה.

<נעה בן שבת: מדובר איך סופרים את חמש השנים.

<נעה בן שבת: השינוי הוא טכני.

<נעה בן שבת: מכיוון שעכשיו אין לנו חמש שנים מתחילת ההכשרה המעשית כי אין יותר הכשרה מעשית מותאמת, אלא מדובר בשניהם על תכנית הכשרה, אנחנו אומרים – תכנית הכשרה.

<איריס שטרק: אין גם יותר הכשרה מעשית מותאמת לרואי החשבון?

<נעה בן שבת: אין הכשרה מעשית מותאמת.

<נעה בן שבת: כל תכנית העבודה היא תכנית הכשרה מותאמת.

מיכל בירן: סליחה, אני מנסה להבין מה היא אומרת, ואת מפריעה לי.

מיכל בירן: אפשר לתת לה לסיים משפט?

אלי אלאלוף: שלום, חברת הכנסת מיכל בירן וחבר הכנסת ישראל אייכלר.

<נעה בן שבת: הכיוון המוצע כאן שתהיה תכנית הכשרה.

<נעה בן שבת: הדברים האלה כתובים במפורש, שתהיה תכנית הכשרה מותאמת לגבי רואי חשבון ויועצי מס.

<נעה בן שבת: תוכלי לראות את זה בתקנה 4(ד).

<נעה בן שבת: הסיפא שלה: "המנהל בהתייעצות עם ועדת המקצוע יורה על תכנית הכשרה מותאמת כאמור לגבי רואי החשבון ויועצי המס".

<נעה בן שבת: תהיה תכנית הכשרה מותאמת, אבל גם היא נקראת "תכנית הכשרה".

<נעה בן שבת: היא נכנסת תחת ההגדרה של תכנית הכשרה, ולכן אין טעם להגיד, תכנית הכשרה מותאמת לרואי חשבון, תכנית הכשרה מותאמת ליועצי מס או תכנית הכשרה מותאמת לבעלי מקצוע אחרים שגם להם אפשר לקבוע, לפי 4(ד) רישא.

<יזהר קנה: אני נשיא לשכת רואי החשבון.

<יזהר קנה: כלומר אם במשך עשר, חמש עשרה שנה אני משמש בודק עבור מדינת ישראל את כל הנושא של תשלומי שכר במשרד החינוך ובמשרדים אחרים במכרזים ובתקציבים, ויש לי, לצורך העניין, ידע רב בעניין, כאשר אני ניגש עכשיו למערכת הזאת אני מתחיל מההתחלה כמו אותו כלכלן שמעולם בימי חייו לא ראה תלוש שכר.

<יזהר קנה: נשמע לי בלתי סביר לחלוטין.

אלי אלאלוף: אני רוצה לציין את כניסתו של חבר הכנסת איציק שמולי.

אלי אלאלוף: ברוך הבא.

אלי אלאלוף: משרד הכלכלה יכול להתייחס לטענה של רואי החשבון?

<דיקלה חורש: כל אחד מבעלי המקצוע שיכולים להתקבל ללמוד את המקצוע הזה נדרשים לעמוד בהיקף משרה מסוים.

<דיקלה חורש: ככל שהם לא עסקו במקצוע בתחום הרלוונטי של דיני עבודה, נראה שלא נכון לפטור אותם מהחובה הזאת.

מיכל בירן: אבל הוא שאל את השאלה על מי שכן עשה.

אלי אלאלוף: מי שיש לו ניסיון רב בתחום הזה?

<דיקלה חורש: אז הוא יכול לגשת.

<נעה בן שבת: אלה תנאי סף מינימליים.

<נעה בן שבת: בעצם היקף המשרה הנדרש הוא תנאי סף מינימלי לתחילת הלימודים.

מיקי לוי: משרד רואי חשבון שעושה בדיקה לכל תלושי השכר של משרד החינוך, האם גם ממנו יבקשו את זה?

<דיקלה חורש: הוא יוכל להשתתף.

<דיקלה חורש: מדובר בתנאי סף כדי להשתתף בכלל בקורס לבודקי שכר.

<דיקלה חורש: ככל שהם עסקו הרבה שנים אין מניעה, והם ייכנסו לקורס.

<נעה בן שבת: צריך לזכור שמדובר פה במקצוע חדש של בודק שכר, שנקבע בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה.

<נעה בן שבת: השאלה היא מה תנאי הקבלה למקצוע הזה.

<נעה בן שבת: יש פה טענה שיש מקצועות שבהם יש יותר ידע, ויש מקצועות שבהם יש פחות ידע.

<נעה בן שבת: אבל לכן כולם נדרשים לעמוד בתכנית ההכשרה, ותכנית ההכשרה תהיה מודולרית.

<נעה בן שבת: יכול להיות שרואי החשבון יידרשו לעבוד בתכנית הכשרה מאוד מינימלית, ולעומת זאת כלכלן יצטרך לעמוד בתכנית הכשרה הרבה יותר מסיבית ומשמעותית.

אלי אלאלוף: משרד הכלכלה, בבקשה.

<אברי פולצ'ק: אני מנהל תחום פדגוגיה באגף להכשרה.

<אברי פולצ'ק: הסקטור של רואי החשבון יוחד באופן יוצא דופן משאר בעלי העניין כאן בכך שנבנתה לו תכנית הכשרה מותאמת בהיקף מאוד מצומצם הן ביחס לבעלי העניין האחרים והן ביחס ליועצי המס.

<אברי פולצ'ק: כלומר הפרופיל המקצועי שלהם והניסיון שלהם קיבל ביטוי בתכנית ההכשרה שלקחה את זה, והיא תכנית ההכשרה הקצרה ביותר המותאמת מבין כל בעלי העניין שמופיעים בתקנה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: גברת שטרק, בבקשה.

<איריס שטרק: אני רוצה להפריד ולחזור ולהסביר שיש פה שני פרמטרים: פרמטר ראשון הוא תנאי סף להיכנסנו בכלל לתוך הבדיקה.

<איריס שטרק: עם כל הכבוד למקצוע החדש צריך לזכור היטב שמקצוע ראיית החשבון איננו מקצוע חדש, ואת עבודת הביקורת עשינו קודם.

<איריס שטרק: לכן זה שעכשיו מוסיפים ומרחיבים ומסרו את הביקורת לאנשים אחרים זאת זכותה של מערכת החקיקה.

<איריס שטרק: אני אינני רוצה לומר יותר מה אני חושבת על העניין הזה.

<איריס שטרק: מדברים על שומרי סף.

<איריס שטרק: אני רוצה להתייחס רק לתנאי הסף.

<איריס שטרק: תנאי הסף מחולקים ואינם קשורים לתכנית ההכשרה.

<איריס שטרק: תנאי בסיסי לתכנית ההכשרה הוא היקף העבודה הנדרש רגע לפני שאתה נכנס לתכנית ההכשרה.

<איריס שטרק: לגבי העניין הזה היקף העבודה הנדרש קודם היה שונה לרואי חשבון כמי שלמד והשקיע, ועבר בחינות של מועצת רואי החשבון היקף העבודה הנדרש היה שונה - -

<נעה בן שבת: תוכלי, בבקשה, לקרוא את הסעיף?

<נעה בן שבת: אני חושבת שאת אומרת דברים לא מדויקים.

<איריס שטרק: יש שני סעיפים שזה מופיע בהם.

<איריס שטרק: תקראי בסעיף11- -

<נעה בן שבת: לפי מה שרשום אצלי היה כתוב: "- - - ולגבי רואה החשבון מתוך חמש השנים שקדמו לקבלתו להכשרה מעשית מותאמת כאמור בתקנה 3(ד)".

<איריס שטרק: רק אם אפשר לעבור לסעיף 11 - -

<נעה בן שבת: גם בסעיף 11 היה כתוב: "משך תקופת ההכשרה בחודשים מתוך חמש השנים שקדמו להגשת בקשה ללמוד בתכנית ההכשרה להתקבל ללימודי בודק שכר ולגבי רואה חשבון מתוך חמש השנים שקדמו להכרתו להכשרה מעשית מותאמת כאמור בתקנה 3(ד)".

<נעה בן שבת: דהיינו אין שוני לא בהיקף, אלא יש שאלה ממתי סופרים את חמש השנים.

<נעה בן שבת: כאשר הייתה הפרדה בין תכנית הכשרה מעשית מותאמת לרואי החשבון לבין תכנית הכשרה לאחרים אז היה טעם להתייחס לשני המושגים, ולהגיד שלגביהם יהיה אותו פרק זמן של חמש שנים.

<נעה בן שבת: כשאנחנו אומרים שתכנית ההכשרה היא מילה אחת, אבל לגבי רואי החשבון היא תהיה יותר מצומצמת ומותאמת, לגבי יועצי מס היא תהיה מותאמת, לגבי מקצועות אחרים יכול שהיא תהיה בהתאמות מסוימות, אז אין טעם להגיד פעמיים את אותו מונח.

<איריס שטרק: אני לא מצליחה לרדת לסוף דעתך.

<נעה בן שבת: את לא מצליחה, אבל אני חושבת שהדברים מאוד ברורים וחד משמעיים.

<נעה בן שבת: בשניהם מדובר על חמש שנים, בשניהם מדובר על אותו היקף משרה.

<נעה בן שבת: לא היו מספרים שונים או היקפים שונים.

<נעה בן שבת: פשוט מכיוון שאין שני מונחים שונים, אין הכשרה מותאמת ותכנית הכשרה בנפרד, אלא תכנית הכשרה כוללת בתוכו את שני המושגים - -

<איריס שטרק: זה בדיוק חלק מהוויכוח שלנו שבעינינו - - - זה הא בהא תליא.

<נעה בן שבת: אבל את לא יכולה - - - לגבי מה שאמרו התקנות.

<איריס שטרק: תכנית ההכשרה צריכה להיות שונה לחלוטין, כולל נושא הבחינות שנגיע אליו.

<איריס שטרק: לכן הטיעון הוא מאוד משמעותי.

מיכל בירן: אבל זה לא סותר, לא?

<איריס שטרק: אני חושבת שחברי הכנסת צריכים להבין – בוטל כאן לאורך כל התקנות האלה הבידול בין רואי החשבון לבין מקצועות אחרים או בין עיסוקים אחרים שאינם מורשים בכלל בחוק, אלא יעברו פה קורס, ובזה הם יהפכו להיות הגורמים המבקרים.

<איריס שטרק: אז אם לא שומרים את הבידול הזה שבו מה שאנחנו למדנו ומה שאנחנו משקיעים – אדוני רואה לנגד עיניו הרבה מאוד אנשים שיהיה להם עיסוק, ואני מאוד מבינה את זה כמי שמכירה את אדוני, אבל בואו נזכור את אותם אלפי רואי חשבון שהשקיעו הרבה מאוד, והם נאבקים על פרנסתם בדיוק כמו אחרים.

<איריס שטרק: יש כאן הגדלת רגולציה בלתי רגילה.

<איריס שטרק: זה כאילו לא למדנו ולא עשינו כלום.

<איריס שטרק: בשביל מה?

<איריס שטרק: לא צריך את המקצוע.

אלי אלאלוף: בבקשה, חברת הכנסת מיכל בירן.

מיכל בירן: אתה יודע שמקומות עבודה הם אחד הדברים החשובים לי ביותר.

מיכל בירן: אבל בכל זאת אני לא חושבת שזה עיקר הדיון שלנו כאן.

מיכל בירן: הדיון שלנו כאן

מיכל בירן: הוא על המקצוע החדש ועל פריצת הדרך של בודק שכר שיאפשר לכל העובדים במשק ליהנות מהגנה רחבה יותר על הזכויות שלהם.

מיכל בירן: השאלה היא מי כשיר.

מיכל בירן: נראה לי שאין פה אי הסכמה שרואי חשבון מגיעים עם הרבה ידע.

מיכל בירן: אבל לפי מה שאני מבינה, הכול כלול בזה.

מיכל בירן: כשיגידו מה בהכשרה, ההכשרה תהיה יותר קצרה; פרק הזמן – אני לא מבינה מה זה קשור.

מיכל בירן: אז מה אם אתה רואה חשבון?

מיכל בירן: אם לא עסקת בזה אז במה זה רלוונטי.

מיכל בירן: אני אפילו לא נכנסת לעניין חמש השנים.

מיכל בירן: זה הרבה זמן.

מיכל בירן: אם מישהו עשה משהו לפני חמש זה גם, בעיני, לא מספיק.

מיכל בירן: חבל שלא צמצמו את זה לשלוש שנים.

מיכל בירן: את כאילו מתגוננת על משהו לא ברור.

מיכל בירן: כולם מסכימים על הידע והמקצועיות שרואי חשבון מביאים למקצוע הזה.

מיכל בירן: אבל זה עדיין לא סותר את נוסח החוק כפי שהוא מובא לפנינו.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה, גברתי.

<ורד וייץ: אני עורכת דין מההסתדרות החדשה.

<ורד וייץ: ראשית אני רוצה להודות על שני דברים.

<ורד וייץ: א', לאדוני שנתן לחברת הכנסת בירן לדבר לפני כי בכך הוא קיצר את מה שהתכוונתי לומר; שנית אם אני לא טועה אני רואה פה שינוי שמשמעו שחובת הבחינות חלה על כולנו ואומר איזה אורך הכשרה וסוג הכשרה יעברו הבאים מן הפרופסיות השונות.

<ורד וייץ: אני רוצה לומר כמה דברים עקרוניים לגבי הדיון שמתנהל כאן עכשיו – מה נדרש ממי.

<ורד וייץ: ראשית אני מצטרפת לדבריה של חברת הכנסת בירן, ואני רוצה להדגיש שמתוך הכיוון שהדיון תפס עולה הרושם שאנחנו מידיינים פה בשאלה של המקצוע החדש של בודק שכר, ולא היא.

<ורד וייץ: צריך לזכור שהבדיקות של בודק השכר מהוות הגנות מאוד נכבדות וחשובות, על-פי החוק, למעסיקים.

<ורד וייץ: שנית העבודה של בודק השכר, המטרה שלה היא לוודא שיותר עובדים ככל האפשר מקבלים את ההגנה, ונעשה וידוא שהם אכן מקבלים את זכויותיהם.

<ורד וייץ: פעם אחת זה יאפשר הגנה למעסיקים, ופעם שנייה זה יאפשר ידיעה האם יש צורך להגביר את האכיפה – מקום שהזכויות אינן ניתנות.

<ורד וייץ: שנית, התקנות האלה מותקנות מכוחו של החוק להגברת אכיפה.

<ורד וייץ: סעיף 40(א) לחוק קובע באופן מפורש מה צריכה להיות ההכשרה של מי שבאים או מי שהם בעלי מקצוע מתאים לבוא בשערי ההכשרה לבודק שכר.

<ורד וייץ: החוק אומר שהם צריכים להיות בעלי מקצוע או תואר שנוגעים לניהול שכר לעובדים ולהבטחת קיום הוראות חוקי העבודה בין השאר בתחומים של משפט העבודה, מיסוי חשבונות וכן הלאה.

<ורד וייץ: כלומר כאשר מתקינים את התקנות אי אפשר בכלל ליצור תקנות שאין בהן חובה לעמוד בדרישות האלה של סעיף 40 לחוק.

<ורד וייץ: לדוגמה, השאלה של מבקר פנים – לא יעלה על הדעת ולא ייתכן בכלל, גם לפי ההסמכה שבחוק, שלא יהיה כתוב שמבקר פנים חייב להיות בתחומים האלה.

<ורד וייץ: זה בכלל לא אפשרי.

<ורד וייץ: אותו דבר לגבי שאר בעלי הפרופסיות.

<ורד וייץ: הם חייבים לוודא שהם עומדים בידע הזה, לפי דרישת החוק; שלא לדבר על-פי שורת ההיגיון.

<ורד וייץ: הם באים לעסוק בתחום של שכר, של זכויות עובדים ושל דיני עבודה – הם צריכים לדעת את זה.

<ורד וייץ: דבר שלישי, אני באמת חושבת שהתקופה של חמש שנים היא תקופה ארוכה מדי.

<ורד וייץ: אני מציעה לוועדה לשנות את זה לשלוש שנים.

<ורד וייץ: לחילופין לפחות לדבר על תקופת עבודה רצופה.

<ורד וייץ: מה עוזר אם אדם עבד עשרים וארבעה חודשים בהיקף משרה כלשהו לפני חמש שנים או שהוא עבד לסירוגין חודש פה, חודש שם במהלך חמש שנים?

<ורד וייץ: זה לא מספיק טוב.

<ורד וייץ: אני מציעה לוועדה לשקול גם את העניין הזה.

<ורד וייץ: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: גברתי, בבקשה.

<אביגיל שקוביצקי: אני סגנית מנהל הוועדה לקידום רואי חשבון חרדים.

<אביגיל שקוביצקי: יש לי במשרד ארבעים רואות חשבון חרדיות שמתוכן למעלה מעשר בנות מתעסקות בבדיקות שכר כבר כארבע שנים ובוודאי בשנתיים האחרונות.

<אביגיל שקוביצקי: אם התקנות האלה תיכנסנה לתוקף, אני לכאורה אצטרך לסגור את המחלקה ולשלוח אותן.

<אביגיל שקוביצקי: אני אסביר על מה אני מדברת.

<אביגיל שקוביצקי: אנחנו מדברים על נשים שעשו כל מה שהן יכולות כדי להגיע להכשרה.

<אביגיל שקוביצקי: הן למדו שלוש שנים ראיית חשבון, עשו שנתיים סטאז' והשקיעו אלפי שעות והרבה מאוד כסף, ועכשיו הן מפרנסות יחידות.

<אביגיל שקוביצקי: אם הן צריכות ללמוד עכשיו מאה שמונים שעות הן חייבות לעזוב את העבודה ולחזור הביתה.

<אביגיל שקוביצקי: רומזים פה שאפשר יהיה לעשות תכנית אחרת - -

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: פה אומרים במפורש שחייבים לקבוע תכנית מותאמת בניגוד למקצועות אחרים.

<אביגיל שקוביצקי: יש לנו ניסיון מר אם לא מצוין במפורש.

<אביגיל שקוביצקי: אם היה כתוב במפורש שצריך מאה שמונים שעות לכולם וארבעים שעות למי שכבר מתעסקת בזה אז מילא.

<אביגיל שקוביצקי: הן יכולות ללמד את המקצוע הזה.

<אביגיל שקוביצקי: אני עצמי עושה להן מבחנים, וזה תנאי לקידום, והן עוברות אצלי כל הזמן בחינות כי לרואה חשבון יש אחריות אישית.

<אביגיל שקוביצקי: אז ברור לכל אחת שאם היא תעשה בדיקת שכר, והיא לא תתעדכן ותבדוק מה צריך על כל דבר, אז יש לנו אחריות אישית בניגוד למקצועות אחרים שיכולים להיות בלי אחריות אישית.

<אביגיל שקוביצקי: אז רואה חשבון כל הזמן מחויב להתעדכן.

<אביגיל שקוביצקי: כמו שהן חייבות להתעדכן במיסוי ובביטוח לאומי, ועכשיו בחוקים הקשים מאוד של הלבנת הון שנפלו על רואי חשבון אז גם בדיני עבודה הן כל הזמן מתעדכנות, ובזה הן מתעסקות.

<אביגיל שקוביצקי: עכשיו זה לאפס אותן ולהשוות אותן לבחורה אחרת שלמדה חשבות שכר.

<אביגיל שקוביצקי: הן השקיעו הרבה מאוד.

<אביגיל שקוביצקי: אולי אפשר לבחינות של ראיית חשבון אפשר להוסיף עוד תכנית כזאת או אחרת.

<אביגיל שקוביצקי: אבל אי אפשר לאפס ולא לזכור את כל דור המקרא.

<נעה בן שבת: מי מאפס?

<נעה בן שבת: אנחנו לא מאפסים.

<נעה בן שבת: אני חושבת שאולי יש פה אי הבנה.

<אביגיל שקוביצקי: הן כבר משלמות אגרות למועצת רואי החשבון וללשכת רואי החשבון.

<אביגיל שקוביצקי: בסופו של דבר זה גופים ציבוריים שצריך לאגם.

<אביגיל שקוביצקי: אי אפשר לגבות מהבנות האלה אגרה נוספת.

<אביגיל שקוביצקי: אנחנו לא מדברים על רואה חשבון מצליח.

<אביגיל שקוביצקי: בואו נאמר שממני תיקחו אגרה כפולה, אני עוד אקבל את זה.

<אביגיל שקוביצקי: אבל זה בנות שלא תוכלנה לעמוד בלימודים, לא בזמן של הלימודים.

<אביגיל שקוביצקי: בשעה שלוש הן הולכות הביתה – אפילו "שלום" הן לא אומרות.

<קריאה: אבל הן לא חייבות.

<אביגיל שקוביצקי: - - הן לא יכולות ללמוד מאה שמונים שעות האלה.

<אביגיל שקוביצקי: הן כבר בעולם העבודה.

<אביגיל שקוביצקי: אי אפשר להחזיר אותם לעולם הלימודים.

<נעה בן שבת: אולי משרד הכלכלה יוכל להסביר - -

אלי אלאלוף: לא כולם חייבים להיות בודקי שכר.

אלי אלאלוף: בואו נתחיל מזה.

אלי אלאלוף: מי שרוצה שישקיע בזה.

<אביגיל שקוביצקי: הן היום בודקי שכר.

<אביגיל שקוביצקי: הן כבר שנים בודקות שכר.

<אביגיל שקוביצקי: זה בעצם לפטר אותן מהעבודה.

אלי אלאלוף: אני רוצה לציין, ברשותכם.

אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שיש פה תרגיל השהייה מצד רואי החשבון כדי שלא נדון בתקנות האלה.

אלי אלאלוף: אז שיהיה ברור – נדון גם אם לא נחליט.

אלי אלאלוף: אבל בואו נעשה את זה.

אלי אלאלוף: אל תנסו להביא אותנו כל פעם לאיזה סעיף מוזר או לאיזו הערה, שבינתיים נראית כמו פלפול מיותר.

אלי אלאלוף: אז א', אנחנו זקוקים לבודקי שכר מוסמכים לטובת העובדים והמעסיקים.

אלי אלאלוף: המערכת זקוקה לזה.

אלי אלאלוף: זה לא אני החלטתי.

אלי אלאלוף: זה הוחלט, ומביאים עכשיו את התקנות כדי לאשר אותן.

אלי אלאלוף: שתיכן יושבות, ואחת אומרת שאני רגיש למי שאין לו עבודה, והשנייה אומרת שאני הולך להחזיר את מי שיש לו עבודה ללימודים.

אלי אלאלוף: אני רגיש קודם כול לזכויות האדם, לזכויות העובד ולזכויות המעסיקים.

אלי אלאלוף: לזה אני רגיש במקרה הספציפי הזה.

אלי אלאלוף: הרגישויות שלי הן שלי בלבד.

אלי אלאלוף: שנית אני בעד דברים קונקרטיים.

אלי אלאלוף: אתם רוצים לתקן, ובמקום תקופה של חמש שנים להוריד לשלוש, רק שיהיו פחות מועמדים.

אלי אלאלוף: תבינו, אתם מצמצמים את הציבור.

אלי אלאלוף: זה לא אומר שזה מקל, זה רק מצמצם את הציבור.

אלי אלאלוף: אני גם רוצה לציין, חברים.

אלי אלאלוף: אנחנו חשבנו הרבה, חבר הכנסת מיקי לוי, ידידי.

אלי אלאלוף: אנחנו בדקנו את עצמנו הרבה זמן.

אלי אלאלוף: אני לא אוהב לשנות מה שאחרים חשבו, אבל הגענו לסיכום שאחד הדברים זה להביא אחידות לכל המקצועות ובחינה אחת משותפת לכולם.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה הוגן.

אלי אלאלוף: תאר לך שאתה בתחום אחר של הרפואה – זה בא עם דיפלומה משם, ומישהו אחר בא עם דיפלומה משם, ואתה אומר, תיכנסו בלי לעשות מבחן משותף לכל הנכנסים.

אלי אלאלוף: אז יש פה בקשה.

אלי אלאלוף: אני יודע שזה פוגע, ואני האחרון שרוצה לפגוע ברואי חשבון.

אלי אלאלוף: אני לא ניהלתי ארבע חברות, אלא הרבה מאוד חברות, ויש לי כבוד רב למקצוע של ראיית חשבון.

אלי אלאלוף: אני יודע לנצל את זה לטובה במערכות שניהלתי.

אלי אלאלוף: אבל אי אפשר לתת הרגשה שבודקי שכר שיוצאים מרואי חשבון הם ברמה אחרת מאשר בודקי שכר שבאים מייעוץ המס או מעורכי דין או ממבקרי פנים.

אלי אלאלוף: לדעתי, צריך לפנות לבודקי השכר באותה גישה, באותה אחריות, באותו כבוד כמו לכל אחד.

אלי אלאלוף: זה מה שניסינו לעשות.

אלי אלאלוף: אז נכון, קל מאוד לרואי החשבון לבוא לבחינה כי הם יגמרו אותה תוך עשר דקות.

אלי אלאלוף: אז שיבושם להם.

אלי אלאלוף: אף אחד לא רוצה להוציא את הידע ולהעביר בורות למישהו.

אלי אלאלוף: יש פה ניסיון.

אלי אלאלוף: הזמן פה הוא לא אויב; הוא גורם חיובי כדי שפעם אחת ולתמיד הנושא ייגמר.

אלי אלאלוף: אנחנו חייבים היום שבודקי השכר יהיו אחרי דברים משותפים לכל אחד מהמקצועות שנכנסים לתחום.

אלי אלאלוף: זה מה שהתכוונו לעשות.

אלי אלאלוף: אז אנא מכם, תחזרו לסיבות החיוביות שעשו במסגרת בודקי השכר.

אלי אלאלוף: אם היו אומרים, לא צריך בודקי שכר – אף אחד עוד לא אמר את זה.

אלי אלאלוף: אז בואו נלך בצורה חיובית ונסכם את הדיון.

אלי אלאלוף: אני אגיד לכם בשיא הכנות, הייתי בטוח שבשעה אנחנו גומרים את זה.

אלי אלאלוף: אמרו לי להאריך את זה לשעה וחצי.

אלי אלאלוף: עכשיו אומרים לי, לא, אולי לא נחליט פה.

אלי אלאלוף: אני אפילו לא בודק מי יתמוך בזה ומי לא יתמוך.

אלי אלאלוף: תצביעו לפי מצפונכם.

אלי אלאלוף: אם נגיע להצבעה.

<יזהר קנה: למען הבהר, כי כנראה אנשים לא הבינו, לדעת לשכת רואי החשבון בישראל, הנושא של בדיקת שכר הוא נושא חשוב.

<יזהר קנה: אנחנו עדים לתפקוד שלו בשטח עד היום כבר כמה שנים.

<יזהר קנה: אנחנו חושבים שהוא הביא לשיפור מאוד ניכר לעבודה שמתבצעת בשטח בכל הנוגע לתשלומי השכר לעובדים.

<יזהר קנה: אנחנו מברכים על החקיקה בכללותה, ואנחנו מברכים על העבודה שנעשית בשטח.

<יזהר קנה: אין לנו שום התנגדות לעניין הזה, אלא ההפך הוא הנכון.

<יזהר קנה: אז הבה נבהיר את העניין הזה, אם יש מישהו שלא הבהיר.

<יזהר קנה: בדיקת השכר היא דבר טוב.

<יזהר קנה: זה מתבצע בשטח כבר כמה שנים, ולמיטב ידיעתנו, בהצלחה מרובה.

<יזהר קנה: לא הופיע בפנינו אף אחד שאמר שמה שקורה בשטח שכבר מתבצעת בדיקת שכר, הוא איננו טוב או מועיל או מוסיף.

<יזהר קנה: אני רוצה גם להבהיר לכמה אנשים שאולי לא מכירים את הוראות החקיקה.

<יזהר קנה: לפי החקיקה במדינת ישראל, לפי הפרקטיקה, לרואה חשבון אסור לעשות משהו שהוא לא מבין בו.

<יזהר קנה: לכן אם רואה חשבון נדרש לעשות עבודה שהוא איננו מבין בה או מתמחה בה מכיוון שהוא לא עשה אותה תקופה מסוימת, חובה עליו, לפי החקיקה, לעשות את ההשתלמות המקצועית.

<יזהר קנה: אם הוא עושה את העבודה בלי ההשתלמות המקצועית ולא נזקק לחקיקה החדשה הספציפית הזאת הרי שהוא עובר על הוראות החקיקה, ואפשר לשלול ממנו את הרישיון.

<יזהר קנה: זה שונה, למיטב הבנתי, מהחקיקה שתהיה פה עכשיו.

<יזהר קנה: כי אם מחר יהיה כלכלן או מבקר פנים, ונניח שיימצא שאחד מהם עשה את עבודתו לא נאמנה, אז מה יעשו לו? לא ייתנו לו אישור להיות בודק שכר?

<יזהר קנה: אצלי ישללו לי את רישיון רואי החשבון – זה הבדל של שמים וארץ.

<יזהר קנה: כלומר יש כאן מקצוע של ראיית החשבון, ודרך אגב, גם עריכת דין וייעוץ מס, שזה מקצוע מאוד רחב שעוסק בהרבה מאוד דברים, ואם נעבור על הכללים הנדרשים בבדיקת שכר יכולים לשלול מאתנו את הרישיון הכללי והמקורי שלנו.

<יזהר קנה: ואכן עושים זאת לעיתים.

<יזהר קנה: לכן אי אפשר לבחון בכפיפה אחת מקצועות שהם תחת פיקוח רגולטורי שמגיעים אחרי הכשרה ארוכה שנקבעה בדין, ולהשוות אותם לפלוני-אלמוני אחר שיהיה מוכשר ככל שיהיה שלא עבר אותה הכשרה, לא חצי ממנה ולא רבע ממנה.

<יזהר קנה: לכן נדרשת בחקיקה הפרדה.

<יזהר קנה: למען הסדר הטוב אם מחר אני צריך לעשות ביקורת של בנק אני לא צריך לעשות בחינות; אם אני צריך לעשות ביקורת של חברה ציבורית בישראל – אני לא צריך לעשות בחינות; אם יש מכרז ענק של משרד ממשלתי שצריך לבדוק את כל נושא השכר של אותו אדם שניגש למכרז אני לא צריך לעשות בחינות.

<יזהר קנה: לכן זה לא הגיוני שכאן אנחנו צריכים לעשות את הבחינות.

<יזהר קנה: אני אומר שוב – דעתנו היא שהתפקיד חשוב ומוסיף.

<יזהר קנה: אנחנו רק אומרים שמכיוון שההכשרה הבסיסית שלנו מכסה את זה, ומה שההכשרה הבסיסית לא מכסה הוראות החקיקה מכסות, אין מקום לעשות את הבחינות.

<יזהר קנה: אצלנו בוודאי, וכלל הנראה גם במקצועות אחרים שהם מקצועות מפוקחים.

<יזהר קנה: יש להם פיקוח, יש להם רגולטור, ואנחנו לא מבינים למה צריך להקים פה רגולטור נוסף, אגרות נוספות ובחינות נוספות.

<יזהר קנה: אם נאשר את זה נתחיל למצוא ממחר בכל דבר עוד פיקוח, עוד רגולטור, עוד אגרות.

<יזהר קנה: זה בניגוד גמור למה שהממשלה הזאת רוצה לעשות.

<יזהר קנה: דבר אחרון – לאחרונה היו לי כמה דיונים עם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים בנושאים שקודמי התחיל בהם.

<יזהר קנה: סגן היועץ המשפטי לממשלה אמר לי, אתם לא יכולים לבוא ולפתוח דברים שנסגרו עם קודמך.

<יזהר קנה: אמרתי לו, אתה צודק.

<יזהר קנה: מה שנסגר עם קודמי נסגר.

<יזהר קנה: אז אנחנו מצפים שמה שנסגר עם קודמי בוועדה הזאת גם יכובד.

<יזהר קנה: לא יכול להיות שדברים שנסגרו כמעט עד המילימטר האחרון נפתחים באופן מלא.

אלי אלאלוף: אדוני מכיר, בוודאי, את הניו-אנס בין "פקיד" לבין "נבחר".

אלי אלאלוף: אתה רוצה שאצביע לפי מה שקבעו קודמיי?

אלי אלאלוף: בלי שיקול הדעת שלי?

<יזהר קנה: אין ויכוח לגבי העניין הזה.

אלי אלאלוף: אז אני לא מבין את זה.

אלי אלאלוף: עם כמה שאני מסכים אתך על הפקידים שימשיכו את ההחלטות של קודמיהם - -

<יזהר קנה: ישבתי פה בוועדת החוקה, חוק ומשפט, וזה מה שאמר לי יושב-ראש ועדת החוקה.

<יזהר קנה: אז אני מנסה לחבר.

אלי אלאלוף: אני לא יודע.

אלי אלאלוף: לכן אני לא במפלגה שלו.

אלי אלאלוף: בבקשה, חבר הכנסת ישראל אייכלר.

ישראל אייכלר: קודם כול בבסיס אני מאוד שמח שיוכלו להיכנס עוד אנשים למקצוע שנקרא מבקרי שכר.

ישראל אייכלר: עקרונית עצם העובדה שיש גילדות ששולטות בכל מיני מקצועות זה דבר לא בריא ושייך לאנאכרוניזם שלפני המהפכה הצרפתית.

ישראל אייכלר: צריך לאפשר כמה שיותר מקצועות לכמה שיותר אנשים.

ישראל אייכלר: אני גם הייתי מסיר כמה מגבלות כמו תוארים אקדמיים שאתם יודעים שבזה אתם מוציאים כמיליון נפש מהמקצוע הזה.

ישראל אייכלר: כל אדם שרוצה ללמוד כל מקצוע שיוכל ללמוד אותו ולדעת אותו.

ישראל אייכלר: זה הבסיס העקרוני שלי.

ישראל אייכלר: אפרופו רואי חשבון – סיפור קצר.

ישראל אייכלר: בתשס"ד, 2004, היה חבר כנסת משינוי שהיה רואה חשבון.

ישראל אייכלר: הוא בא ביוזמה שגם רואי חשבון יוכלו לחתום על דברים שבעבר רק עורך דין יכול היה לחתום עליהם.

ישראל אייכלר: אני תמכתי בו בכל עוז.

ישראל אייכלר: אמרו לי, מה, אתה הולך עם מישהו משינוי?

ישראל אייכלר: אמרתי, אם יוציאו הוראה שכל הנגרים יוכלו לחתום אז אני גם אשמח כדי שיהיו עוד אנשים שתהיה להם פרנסה, והחתימה של עורך דין תעלה פחות.

ישראל אייכלר: גם פה אותו דבר.

ישראל אייכלר: אני בעד מבקרי שכר ובעד עידוד.

ישראל אייכלר: אבל מצד שני אני לא שמעתי שרופא צריך לעבור מבחנים חדשים אחרי שיצאה תרופה חדשה או אחרי שיצא ניתוח מסוג חדש כמו לפרסקופיה וכדומה.

ישראל אייכלר: כמובן, כל רופא שרוצה להתקדם צריך להשתכלל ולהתעדכן ולא להיות שייך לימי דוקטור קוק.

ישראל אייכלר: לכן הדרישה של רואי החשבון שאלה שכבר עובדים בראיית חשבון לא יעברו מבחנים חדשים או שתהיה להם תכנית הכשרה מותאמת שיהיה ברור וחד-משמעי שהם לא יצטרכו לעבור מאה שמונים שעות, ריאיון קבלה ובחינה ואגרות.

ישראל אייכלר: אגרות זה גם דבר נורא.

ישראל אייכלר: אדם לא יכול להיות חבר בגילדה אחת ולשלם שם מס כמו בלשכת עורכי הדין.

ישראל אייכלר: אני מכיר עשרות ומאות עורכי דין שאין להם פרנסה, והם צריכים לשלם אגרה יקרה ללשכת עורכי הדין כי כך אומר החוק.

ישראל אייכלר: הוא לא יכול להיות חבר בהסתדרות עורכי הדין מרצונו, אלא הוא חייב.

ישראל אייכלר: אותו דבר רואה חשבון – הוא חייב לשלם.

ישראל אייכלר: אז אם הוא כבר משלם ללשכת רואי החשבון אז שלא יצטרך לשלם גם ללשכת מבקרי השכר.

אלי אלאלוף: למה לא?

אלי אלאלוף: עורכי דין ששילמו ללשכת עורכי דין לא ישלמו לבודקי שכר?

ישראל אייכלר: גם יכול להיות.

ישראל אייכלר: מי שחייב, לפי חוק, לשלם אגרה לאיזושהי לשכה אתה לא יכול לחייב אותו בתשלום לעוד לשכה.

ישראל אייכלר: זה ברור מאליו.

אלי אלאלוף: חברי ישראל אייכלר, אתה איחרת קצת.

אלי אלאלוף: כרגע רצינו לדון רק בהגדרות.

אלי אלאלוף: בואו נישאר בהגדרות.

אלי אלאלוף: נעבור את הפרק הזה ונעבור לסעיפים האחרון ונוכל לפרט אותם.

אלי אלאלוף: ואז נתייחס לכל אחד מהסעיפים בנפרד.

אלי אלאלוף: יש עוד הערות לפרק ההגדרות?

<נעה בן שבת: אם אוכל רק להשיב ולהסביר.

<נעה בן שבת: נאמר לנו פה על כל כך הרבה רואי חשבון שעוסקים בבדיקת שכר.

<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר את השתלשלות העניינים שהביאה לכך שהם רואי חשבון ובודקי שכר, והם הגורם היחיד שפועל כבודק שכר, ולהעיר גם על הבעיה שקיימת במצב הזה גם מבחינת הבסיס החוקי שלה.

<נעה בן שבת: חוק על הגברת האכיפה של דיני העבודה קבע, לפי סעיף 40: "השר רשאי לתת תעודת הכרה כבודק שכר מוסמך לצורך עריכת בדיקות".

<נעה בן שבת: אחד התנאים הוא "שעמד בדרישות הכשרה, לרבות הכשרה מעשית והשתלמויות וכן עמד בבחינות בכל הקשור לעריכת בדיקות תקופתיות".

<נעה בן שבת: זאת אומרת החובה של דרישות ההכשרה והחובה של הבדיקות התקופתיות הן שתי חובות שהחוק קובע לצורך מקצוע בודק השכר.

<נעה בן שבת: אותו חוק קבע שתנאי ההכשרה ומהן הבחינות ייקבעו בתקנות שמובאות עכשיו לפנינו.

<נעה בן שבת: הוא רק קבע שבינתיים בתקופת המעבר התחילה של הפעילות של בודקי השכר תהיה מידית, ולכן אמר שבינתיים במשך שמונה עשר חודשים הוא מרשה לרואי החשבון לפעול כבודקי שכר.

<נעה בן שבת: אבל אמר שהוא מבטיח שזה לא מחייב.

<נעה בן שבת: זה אומר שרואי חשבון הם בוודאי יוכלו להיות אחר כך מהמקצועות של בודקי השכר, אבל זה עדיין לא סוגר את השוק בפני גורמים אחרים, וזה לא אומר שזה שהוא רואה חשבון זה יסגור את תנאי הכשירות שלו להיות בודק שכר.

<נעה בן שבת: הדברים האלה נאמרו במפורש בחוק.

<נעה בן שבת: לכן בתקנות האלה שמובאות עכשיו רוצים להגיד, מהם תנאי הכשירות לצורך החוק.

<נעה בן שבת: בוודאי שרואה חשבון זה מקצוע מתאים כדי לשמש בסיס לכך שאדם יהיה בודק שכר.

<נעה בן שבת: לכן גם תכנית ההכשרה חייבת להיות מותאמת לרואי חשבון - -

ישראל אייכלר: אז למה זה לא מפורט?

<נעה בן שבת: כי כל תכנית ההכשרה לא מפורטת.

<נעה בן שבת: תכנית הכשרה זה דבר שיכול להיות מודולרי; יכול להיות שיש עניינים נוספים שעולים.

<נעה בן שבת: אבל נקבע במפורש שהיא חייבת להיות מתואמת גם לגבי רואי חשבון וגם לגבי יועצי המס שזה גם מקצוע.

<נעה בן שבת: יש מקצועות נוספים שהציעו לפרט אותם; חלקם הם מקצועות מפוקחים שיש לגביהם דין משמעתי, כמו יועצי מס ועורכי דין.

<נעה בן שבת: יש מקצועות שאינם מפוקחים כמו כלכלן.

<נעה בן שבת: כלכלן הוא מקצוע הכי רך פה.

<נעה בן שבת: אין לו הוראות משמעתיות מה"בית".

<נעה בן שבת: אבל מוצע שהוא יאבד את האפשרות לערוך בדיקות שכר אם יתברר שנקבעו לגביו עובדות שמפאת חומרתן או נסיבותיהן לא ראוי לקבל תעודת הכרה - -

<יזהר קנה: אם רואה חשבון יעבור עבירה הוא צריך להיות נדון אצלך או במשרד המשפטים?

<נעה בן שבת: אני לא רוצה להביע עמדה בנושא הזה - -

<יזהר קנה: זאת בדיוק הבעיה.

<נעה בן שבת: אני אגיד לך למה - -

אלי אלאלוף: תלוי מה העבירה.

<נעה בן שבת: בדיוק.

<יזהר קנה: בבדיקת שכר.

<יזהר קנה: אם אני עושה עבירה כבודק שכר - - -

אלי אלאלוף: אז תיפגע כבודק שכר.

<יזהר קנה: לדעתי, משרד המשפטים חלוק עליך.

<יזהר קנה: אני אומר לך את זה בתור מי ש - - -

אלי אלאלוף: נציג משרד המשפטים פה?

<יזהר קנה: נציג משרד המשפטים, נגיד שבודק שכר לא ממלא את תפקידו נאמנה כשרואה חשבון חתם על מסך, ולבדוק אותו, לא יישלל רישיונו?

<קריאה: לא יישלל רישיונו כרואה חשבון.

אלי אלאלוף: אם אמרת שמשרד המשפטים יתנגד אז לא.

אלי אלאלוף: נשאל את משרד המשפטים.

<איילת הוכמן: אני ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.

<איילת הוכמן: מה שאתה אומר לא ידוע לי.

<איילת הוכמן: עסקו בזה כמה אנשים במשרד.

<איילת הוכמן: ספציפית מה שאתה אומר לא ידוע לי אישית.

<איילת הוכמן: אני יכולה לבדוק את הנושא הזה.

<איילת הוכמן: אני לא מכירה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: תשובה טובה.

אלי אלאלוף: ברשותכם, התבקשתי לתת את רשות הדיבור.

אלי אלאלוף: אני חוזר – רק לנושא ההגדרות.

אלי אלאלוף: אם זה לנושא ההגדרות אז הראשון שאמור לקבל את רשות הדיבור זה רועי כהן.

<רועי כהן: אני רוצה לחכות לשלב של הרגולציה.

<רועי כהן: נפגשתי עם ראש הממשלה ועם שר האוצר.

<רועי כהן: לדעתי, מה שקורה פה הוא ההפך הגמור ממה שנאמר לי והתחייב.

אלי אלאלוף: אנחנו עוד לא נפגשנו כוועדה לא עם זה ולא עם זה.

אלי אלאלוף: אז אנחנו מקבלים החלטות - -

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, אני מציע למען הסדר שכשנגיע לנושא ההתאמות משרד הכלכלה באמת יביא תכנית התאמות או שאנחנו נחליט שצריכה להיות התאמה לכל מקצוע בנפרד.

אלי אלאלוף: כשנגיע לזה.

אלי אלאלוף: נעבור את ההגדרות.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת איציק שמולי, בבקשה.

איציק שמולי: אדוני היושב-ראש, אם זה לא המקום כרגע בהגדרות אז אני אמתין ואצטרף להערתו של חבר הכנסת אייכלר.

איציק שמולי: מה שמפריע לי זה שמשרד הכלכלה אומר שהתכנית יכולה להיות מודולרית ולפטור מקצועות מסוימים מדברים מסוימים בתכנית ההכשרה.

איציק שמולי: אני מרגיש לא בנוח ללכת איתכם כל עוד אני לא רואה את התמונה המלאה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אז נגיע לסעיף ההתאמות ונדבר על זה.

אלי אלאלוף: חברת הכנסת נורית קורן, ברוכה הבאה.

אלי אלאלוף: גמרנו את נושא ההגדרות?

<ורד וייץ: רציתי להגיד רק משפט קצר לגבי הנושא הקודם.

<ורד וייץ: אנחנו מדברים למשל על רואה חשבון.

<ורד וייץ: יכול להיות רואה חשבון שכל עיסוקו היה חברות ולא התעסק בכלל בשום דבר שקשור לעובדים.

<ורד וייץ: האם מעצם הכותרת אנחנו ניתן לו את הגושפנקה להיות בודק שכר?

<ורד וייץ: לא.

<ורד וייץ: לכן יצירת קו ההתחלה המשותף לכולם מבחינת הידע הוא מאוד חשוב והכרחי.

<יזהר קנה: אבל גם בעריכת דין.

<יזהר קנה: עורך דין שהוא שלושים שנה בחברות, כשהוא מגיע לדיני משפחה לא עושים לו בחינות.

<ורד וייץ: גם עורך דין.

<ורד וייץ: אני קודם אמרתי את דעתי: כולם צריכים להיות בעלי הכשרה בנושאים של שכר עבודה וחוקי עבודה.

<ורד וייץ: אבל זה לעניין ההוא.

<ורד וייץ: לעניין ההגדרות יש לי שלוש הערות.

<ורד וייץ: ראשית ראיתי שבהגדרה של "ועדת מקצוע" יש חידוש בדמות משקיפים.

<ורד וייץ: אני לא מסכימה לרעיון של המשקיפים.

<ורד וייץ: ראשית אני לא הייתי רוצה שייצא תחת ידיה של הוועדה המוצר שנראה כמו מתן פריבילגיה למי שהפעילו לחצים.

<ורד וייץ: וכך זה נראה משום שהמשקיפים הם הנציגים של כל הפרופסיות שיושבות כאן לאורך כל הדיונים, ומנסות לשמור על הזכויות של החברים בהם.

<ורד וייץ: אני גם לא רואה שום הצדקה לזה.

<ורד וייץ: אני לא מבינה מה המעמד ומה הצורך במשקיפים האלה בכלל ובפרט כאשר מדובר בתקנות - -

אלי אלאלוף: אוקיי, זה ברור.

אלי אלאלוף: בואי נקבל תשובה, ברשותך.

<ורד וייץ: עוד משפט, ברשות אדוני, לעניין הזה.

<ורד וייץ: כאשר אנחנו מדברים על תקנות שעניינן הסילבוס, מוסד הלימודים שבו תיערך ההכשרה והבחינה – מה למשקיפים ולנושאים האלה?

<ורד וייץ: שנית, אם יש חשיבות לנושא המשקיפים אז אני רוצה שיהיו נציגים גם של הארגונים כהגדרתם בחוק: נציגים של ארגון העובדים המייצג את מספר העובדים הגדול במדינה ושל ארגוני מעסיקים, שלדעת השר, נוגעים לעניין.

<נעה בן שבת: הם נוגעים לוועדת מקצוע?

<נעה בן שבת: הם יכולים להגיד משהו על התחום המקצועי?

<ורד וייץ: אני סבורה שכן.

<ורד וייץ: אנחנו נוכל לומר לוועדת המקצוע לא פחות מאשר רואה חשבון או לא פחות מאשר נציג יועצי המס או נציג לשכת עורכי הדין, מה נדרש להיות בבחינה, כי אנחנו באים מהשטח ואנחנו יודעים מה צריך לבדוק.

<ורד וייץ: האמת היא שאני לא רואה הצדקה לנושא המשקיפים.

<ורד וייץ: אם משרד הכלכלה יראה לנכון לעשות הליך של שיתוף הציבור שיעשה הליך של שיתוף הציבור.

<ורד וייץ: משרד הכלכלה יודע לעשות את זה כמו משרדי ממשלה אחרים.

אלי אלאלוף: איך אנחנו נפתור את חוסר הייצוג של הכלכלנים, למשל?

<ורד וייץ: לא צריך בכלל.

<ורד וייץ: בשביל מה צריך משקיפים?

<ורד וייץ: בוועדת המקצוע?

אלי אלאלוף: את מסתפקת - - -

<ורד וייץ: ועדת המקצוע יכולה להתייעץ.

<ורד וייץ: אם היא רואה לנכון להתייעץ עם גורם כלשהו שתתייעץ.

<ורד וייץ: אבל בתקנות לתת להם מעמד?

<ורד וייץ: אדוני, אתמול קראתי את זה לראשונה - -

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: נציגי משרד הכלכלה, בבקשה.

<מיכאל אטלן: אני היועץ המשפטי של המשרד.

<מיכאל אטלן: אנחנו לא ממציאים את הגלגל.

<מיכאל אטלן: יש תקנות אחרות כמו למשל למורשה נגישות, מבנים ושירות, שגם שם זה נבנה על סמך חלופות של בעלי מקצוע אקדמיים שונים, כולל מהנדסים, מפוקחים, אדריכלים.

<מיכאל אטלן: גם שם יש ועדת מקצוע, וגם שם יש נציגות - -

<ורד וייץ: נציגות או משקיפים?

<מיכאל אטלן: מה?

אלי אלאלוף: אנחנו קראנו לזה "משקיף".

<מיכאל אטלן: אפילו חברוּת.

<ורד וייץ: אז יכול להיות ששם קבעו מנסיבות אחרות.

<ורד וייץ: אינני יודעת.

<ורד וייץ: אני לא בטוחה שאפשר ללמוד מתקנות מסוג אחד לתקנות האלה.

<ורד וייץ: אנחנו גם ראינו בתקנות אחרות, לפי החוק, שיש ייחודיות למטריה הזאת.

<ורד וייץ: כמעמד של משקיפים?

<ורד וייץ: זה כדי לרצות?

אלי אלאלוף: סיימת את הדברים?

<מיכאל אטלן: במועצת רואי חשבון שזה גוף של משרד המשפטים שמפקח על כל מה שקשור בראיית חשבון כולל הכשרה, כולל בחינות יש שישה נציגים של לשכת רואי החשבון בישראל שאותם השר ממנה לפי המלצת הלשכה.

<מיכאל אטלן: זאת אומרת אנחנו מכירים במקום שהוא לא פחות שזה המצב הקיים.

<מיכאל אטלן: אני לא מבין על מה הדבר.

אלי אלאלוף: אין התנגדות לנציגים או למשקיפים.

אלי אלאלוף: אני אישרתי.

<מיכאל אטלן: מאה אחוז.

<מיכאל אטלן: יש פה למעלה מאה אלף נציגים.

<ורד וייץ: רגע, אדוני - -

אלי אלאלוף: לא את לבד.

אלי אלאלוף: אמרת הערה אחת.

אלי אלאלוף: אמרת שלוש, ואנחנו בדיון אחרי שלוש.

אלי אלאלוף: אז אולי נחזור לארבע.

אלי אלאלוף: בבקשה, אדוני גינדי.

<ירון גינדי: אני נשיא לשכת יועצי המס.

<ירון גינדי: אני קודם כול רוצה להגיד שאני מתחבר לחלוטין למה שאמר נשיא לשכת רואי החשבון בנושא תקנות בודק שכר ולגבי המקצועות המפוקחים – יועצי מס, רואי חשבון ועורכי דין.

<ירון גינדי: אני חייב להגיד שאנחנו רואים בחשיבות של בודק השכר מעבר לחשיבות שלו למען ציבור העובדים; במדינת ישראל העובדים צריכים לקבל את כל מה שמגיע להם בחוק.

<ירון גינדי: אבל אנחנו רואים בבודק השכר מי שמגן אפילו על המעסיק כי האינטרס שלנו הוא שהמעסיקים ישלמו שכר כחוק ויעשו את הדברים שלהם כנדרש.

<ירון גינדי: כמובן, לעניין ועדת המקצוע – זה מבורך.

<ירון גינדי: השכל וההבנה לא נמצאים רק במקום אחד.

<ירון גינדי: העבודה והניסיון שלנו כמי שישקיף וייתן ערך מוסף גם לבחינות וגם לכל דבר אחר הוא לא יסולא בפז.

<ירון גינדי: אנחנו אלה שעושים את העבודה בשטח, אנחנו אלה שעושים את תלושי השכר.

<ירון גינדי: אנחנו מכירים את זה גם מצד העובדים שמגיעים אלינו, ואנחנו עושים להם החזרי מס מצד אחד ורואים את צד השכר ואת צד העובד; ואנחנו גם רואים את זה גם מצד המעסיק כשאנחנו עורכים תלושי שכר בכמויות עבור המעסיקים, ואנחנו כוללים את כל הפרמטרים שנדרשים בחוק.

<ירון גינדי: זאת העבודה שלנו.

<ירון גינדי: אנחנו לא יודעים לעשות שום דבר אחר.

אלי אלאלוף: תודה.

<ירון גינדי: אפשר להגיד משהו בנוגע לבחינות?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אנחנו נגיע לזה.

אלי אלאלוף: את עדיין בהגדרות הכלליות?

<ורד וייץ: כן, אדוני.

אלי אלאלוף: אז הערה אחרונה, בבקשה, כי אני רוצה לעבור הלאה.

<ורד וייץ: בהגדרה של ועדת מקצוע נאמר שהיושב-ראש הוא המנהל.

<ורד וייץ: הגדרת "מנהל" היא "מנהל האגף להכשרה" או "עובד במשרד שהוא מינה לעניין התקנות".

<ורד וייץ: המשרד מוגדר כמשרד הכלכלה.

<ורד וייץ: המשמעות היא בסופו של דבר שעלול להיות מצב שבוועדת המקצוע לא יהיה נציג של אגף ההכשרה.

<ורד וייץ: כי אם מנהל אגף ההכשרה ימנה עובד המשרד שאיננו עובד אגף ההכשרה לא יהיה בוועדת המקצוע נציג של אגף ההכשרה.

<ורד וייץ: אני לא חושבת שאף אחד התכוון לזה.

<נעה בן שבת: למה שהוא ימנה?

<ורד וייץ: כתוב כאן.

<נעה בן שבת: למה שהוא ימנה לעניין התקנות האלה עובד שהוא לא עובד אגף ההכשרה?

<ורד וייץ: אני לא יודעת, אבל למה שניקח את הצ'אנס הזה?

<ורד וייץ: זה כל כך פשוט – עובד שהוא מינה לאגף ההכשרה.

<דיקלה חורש: אין מניעה מבחינתנו להגדיר כי זה בלאו הכי מה שיקרה בפועל.

<דיקלה חורש: אנחנו לא ממנים מישהו מסחר חוץ לוועדת משנה.

<ורד וייץ: אבל למה לא לכתוב את זה?

אלי אלאלוף: זה רעיון טוב.

<דיקלה חורש: אין מניעה מבחינתנו להבהיר את זה.

<ורד וייץ: תכתבו את זה.

אלי אלאלוף: אוקיי, אז אנחנו נרשום את ההערה הזאת.

<ורד וייץ: עוד הערה קצרה.

אלי אלאלוף: מה קרה פה היום?

אלי אלאלוף: אני רואה שיש יצירתיות למרות הפגרה.

<ורד וייץ: בוודאי.

<ורד וייץ: לכבוד הוועדה הזאת וזכויות העובדים אנחנו תמיד יצירתיים ומלאי מרץ.

<ורד וייץ: בהגדרת כלכלן כתוב בסוף: "או בעל תואר אקדמי שהוא שווה ערך שהוכר על-ידי משרד החינוך".

<ורד וייץ: רציתי רק לשאול - -

<נעה בן שבת: אמרנו שיוכר על-ידי משרד הכלכלה.

<ורד וייץ: משרד החינוך זה נכון או שצריך להיות המועצה להשכלה גבוהה?

<ורד וייץ: כי אנחנו מדברים על תואר אקדמי.

<מיכאל אטלן: לא זה ולא זה.

<מיכאל אטלן: זה הוכר על-ידי המנהל.

<קריאה: - - -

<ורד וייץ: אני לא יודעת.

<ורד וייץ: זה חלק מהגדרת כלכלן, כפי שזה מופיע אצלי.

<ורד וייץ: "כלכלן או בעל תואר אקדמי שווה ערך לתואר אקדמי בישראל".

<ורד וייץ: כן, זה כלכלן שבא עם תואר מחו"ל.

<נעה בן שבת: תואר אקדמי כאמור; תואר אקדמי בכלכלה.

<ורד וייץ: אבל מה למשרד החינוך ולתואר אקדמי מחו"ל?

<נעה בן שבת: הורדנו את משרד החינוך.

<נעה בן שבת: חשבנו שאולי הם יוכלו לעזור כי הם עושים השוואה של דירוגי שכר.

<ורד וייץ: אבל כאן זה לעניין התואר.

<ורד וייץ: מי מאשר תואר של כלכלן מחו"ל?

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: חשבתי שכתבתי שם חלופה של משרד הכלכלה והתעשייה.

<נעה בן שבת: זה לא מופיע אצלך?

<ורד וייץ: אני לא רואה.

<ורד וייץ: אבל זה לא זה ולא זה.

איציק שמולי: גם משרד הכלכלה לא מכיר בתואר הזה.

<ורד וייץ: הוא לא מאשר תואר אקדמי מחו"ל.

<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר.

<נעה בן שבת: ההערה הזאת באה מהמועצה להשכלה גבוהה.

<נעה בן שבת: נציג המועצה להשכלה גבוהה אמר – אתם אומרים, כלכלן שקיבל תואר אקדמי מישראל.

<נעה בן שבת: מה אם יבוא לכם איזשהו כלכלן בעל שם מהרווארד שירצה להיות בודק שכר?

<נעה בן שבת: אתם תזרקו אותו?

<נעה בן שבת: אז אמרנו, טוב, בואו נדבר על שקילות תארים.

<נעה בן שבת: משרד החינוך אמר שהוא לא עושה שקילות תארים לתוכן התואר, אלא רק לדרגה בשכר.

<נעה בן שבת: לכן הוא אמר שראוי שהמשרד, כפי שהוא עושה בתקנות אחרות, שבהן יש חקיקה אחרת שמפנה לכל משרד ומשרד, המשרד שלכם יבחן האם התואר הוא שקול.

<נעה בן שבת: לא האם התואר האקדמי הוא שקול, אלא האם התואר מקובל לצורך העניין.

<מיכאל אטלן: זה בעצם הכרה בתעודה ספציפית.

<מיכאל אטלן: זה לא הכרה במסלול כמו שהמועצה להשכלה גבוהה מכירה.

<מיכאל אטלן: פה אתה בודק את ההכשרה של בן אדם, ומכיר בו או לא מכיר בו.

<נעה בן שבת: צריך להגיד אולי: התואר הוכר לעניין סעיף זה.

אלי אלאלוף: ברשותכם, סיכמנו את הנקודות שרצינו?

<ורד וייץ: - - -

<נעה בן שבת: "הוכר לעניין זה", ברור.

<נעה בן שבת: זה לא שעכשיו נתחיל להכיר בתארים או במסלולים בחו"ל.

<ורד וייץ: וזה על-ידי משרד הכלכלה?

<נעה בן שבת: כן.

<קריאה: אפשר לדייק שזה על-ידי המנהל.

<יזהר קנה: רק הערה להגדרת "רואה חשבון".

<יזהר קנה: משרד המשפטים רוצה לשנות את ההגדרה, אז תהיו מודעים שאם יהיה שינוי תוכלו לשנות כאן.

<נעה בן שבת: סליחה, ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים רוצה לשנות את ההגדרה?

<איילת הוכמן: שוב, אני אחזור – לא ידוע לי.

<איילת הוכמן: אני אבדוק, אבל לא נמסר לי דבר כזה.

<יזהר קנה: ככל שידוע לי, יש הצעה לשינוי חקיקה.

<נעה בן שבת: אם הייתה הצעה לשינוי חקיקה היינו שמחים לקבל אותה עוד לפני הדיון.

<נעה בן שבת: אפשר גם אחרי הדיון אם הוא לא יסתיים - - -

אלי אלאלוף: לאור ההערה של אדוני משרד המשפטים יעשה בדיקה נוספת, ואנחנו נדע לקבל את זה בזמן.

<נעה בן שבת: הדברים שאני אומרת - - -

אלי אלאלוף: נמשיך, בבקשה, לסעיף 2.

<נעה בן שבת: (הקראה):

<נעה בן שבת: (המשך הקראה): (4) מבקר פנימי כמשמעותו בחוק הביקורת הפנימית התשנ"ב-1992, אם שוכנעה ועדת קבלה כי עסק – ואני מציעה להוסיף את המילים, כפי שהערת קודם – בתחומי שכר עבודה או חוקי העבודה - -

<ורד וייץ: זה צריך להיות "ו".

<ורד וייץ: למה "או"?

<ורד וייץ: בכל מקום צריך להיות "שכר עבודה וחוקי עבודה".

<ורד וייץ: למה "או"?

<נעה בן שבת: - - במסגרת עיסוקו בהיקף עבודה נדרש.

<נעה בן שבת: (5) כלכלן, יועץ מס מייצג או מי ששימש בעבר מפקח עבודה –אם ועדת הקבלה שוכנעה כי עסק במסגרת עיסוקו בתחומי שכר עבודה וחוקי עבודה בהיקף עבודה נדרש.

<נעה בן שבת: (ב) ועדת קבלה רשאית לבחון את התקיימות התנאים על בסיס מסמכים בכתב או לדרוש ריאיון עם המועמד.

<נעה בן שבת: האפשרות, גם לפי בקשת לשכת רואי החשבון, לאפשר גם בחינה בכתב של המסמכים ולא לדרוש בכל מקרה ריאיון עם המועמד, לפי שיקול דעתה של ועדת הקבלה.

אלי אלאלוף: זאת גמישות שחשבנו לנכון להשאיר את זה לוועדה.

אלי אלאלוף: אנחנו דנים רק בסעיף 2.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<ורד וייץ: בסעיף (ב) – "ועדת קבלה רשאית לבחון את התקיימות התנאים" – האם לא צריך לומר "תנאים לפי סעיף 40 לחוק"?

<נעה בן שבת: כאמור בסעיף קטן (א).

<ורד וייץ: יכול להיות שזה צריך להיות לפי 40(א).

<נעה בן שבת: החידוד של סעיף 40(א) הוא כדי להבהיר לצורך התקיימות התנאים לא לפי 40(א).

<ורד וייץ: אני לא בטוחה.

<ורד וייץ: אני זוכרת שאתמול בדקתי, פשוט לא הצלחתי להדפיס את זה.

<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שמקצוע או תואר אקדמי מתאים לעניין סעיף 40(א).

<נעה בן שבת: סעיף 40(א) אומר שאפשר לקבוע בעל מקצוע או בעל תואר אקדמי שהשר, באישור הוועדה, קבע כי הוא מתאים לצורך הכרה בו כבודק שכר מוסמך בהתחשב בתחומי ידע הנרכשים באותו מקצוע וכולי.

<נעה בן שבת: הרי כאן יש אמירה של השר שאלה המקצועות, ואלה תחומי הידע שנרכשים במקצוע.

<ורד וייץ: אני אומרת בכנות, אני לא בטוחה.

<ורד וייץ: אני קראתי את זה אתמול, ואין לי, לצערי, הנוסח של החוק בפני, אבל נדמה לי שצריך לחשוב אם זה לא צריך להיות לפי 40(א).

<נעה בן שבת: אני חושבת שזה בסדר.

אלי אלאלוף: יש במשרד הכלכלה הערה לעניין המשפטי הזה?

אלי אלאלוף: אוקיי.

<יזהר קנה: אם אני מבין נכון, אדם שקיבל רישיון רואה חשבון, והוא בעל רישיון, עכשיו יש הגדרות בחוק – הוא צריך ללמוד, הוא צריך בחינות.

<יזהר קנה: הוא חייב להיות כמדומני מעל גיל 23.

<יזהר קנה: ואם יש לו רישיון, והוא רק חצי שנה בעל רישיון אז לא יוכל להיות בודק שכר כי אין לו ותק של היקף העבודה הנדרש?

<יזהר קנה: כלומר הוא יכול להיות רואה חשבון של בנק הפועלים, אבל הוא לא יכול להיות בודק שכר.

<נעה בן שבת: אם הוא לא עסק בהיקף עבודה נדרש הוא לא יוכל להיות.

<איריס שטרק: זה אחד מתנאי הסף שעליו הצבעתי קודם בתקנות.

<איריס שטרק: דובר על תקופה מלאה של שמונה עשר חודשים שהפסיקו, ועכשיו התנאים הוקשחו כששמונה עשר חודש לא מפסיקים.

<נעה בן שבת: כמו שאמרתי אני לא ראיתי את זה בנוסח הקודם, ואת לא הראית.

<נעה בן שבת: זה לא דובר כאן.

אלי אלאלוף: יש למשרד הכלכלה עמדה?

<מיכאל אטלן: אני הרי קרוע.

<מיכאל אטלן: אני ייצגתי את המשרד בתקנות הקודמות.

<מיכאל אטלן: לכן אני לא יכול להגיד שאני לא יכול לחיות גם עם נוסחים קודמים.

אלי אלאלוף: חבר'ה, אנחנו מקדמים את התקנות שלכם, אז תחליטו.

אלי אלאלוף: אל תגידו, תיתנו לנו להחליט, ואחר כך אתם לא עומדים מאחורינו.

אלי אלאלוף: מה שתחליטו.

<מיכאל אטלן: אם יכול לעזור לוועדה - - - זה בסדר.

<מיכאל אטלן: אם לא אז - - -

אלי אלאלוף: מה אתם מעדיפים?

<איריס שטרק: אנחנו רוצים את מה שהיה.

<איריס שטרק: היה כתוב "במשרה מלאה במשך שמונה עשר חודשים לפחות".

<איריס שטרק: הייתה גם האפשרות הזאת.

אלי אלאלוף: זה יהיה טוב גם למקצועות האחרים?

<קריאות: כן.

אלי אלאלוף: אתם עומדים בזה?

<מיכאל אטלן: זה לא היה במקצועות האחרים.

אלי אלאלוף: אני לא בעד לעשות איפה ואיפה.

<מיכאל אטלן: אני יכול לכבד גם את זה.

<מיכאל אטלן: הרציונל של הפשרות בפעם הקודמת שבאנו לכנסת נבעו מזה שהמחוקק הראשי נתן אינדיקציה להעדפה מסוימת בכך שהוא נתן בהוראת השעה לרואי החשבון.

<מיכאל אטלן: לכן כשבאנו להתקין את התקנות היינו מוכנים ללכת לקראת רואי החשבון בנקודות מסוימות.

<מיכאל אטלן: יחד עם זה העמדות התחלפו והשתנו, ואני מכבד את זה לגמרי, ואין לי שום בעיה עם זה.

<מיכאל אטלן: אני רק אומר שאם יכול לעזור להעברת התקנות – שזה העיקר והחשוב, כי אם התקנות לא יעברו אז גם הוראת השעה תפוג לחלוטין, ואף אחד לא ייצא מזה נשכר – אז אם יכול לעזור - - -בבקשה.

אלי אלאלוף: יש פה נקודה ספציפית – הניסיון בעבודה של שמונה עשר חודשים.

אלי אלאלוף: אם הוא טוב, ואולי חברי חברי הכנסת יביעו עמדה.

אלי אלאלוף: אם זה טוב אז טוב לכל המקצועות.

אלי אלאלוף: מקובל?

<קריאות: - - -

איציק שמולי: אני לא בטוח לגבי הכלכלן.

אלי אלאלוף: איפה זה בעייתי?

אלי אלאלוף: מה דעתך, נורית?

נורית קורן: אני חושבת שכן.

נורית קורן: לכולם אותו דבר.

אלי אלאלוף: אני בעד לכולם.

<נעה בן שבת: יש טעות בטבלה.

<נעה בן שבת: בהיקפי העבודה הכלליים זה מדורג.

<נעה בן שבת: ככל שהיקף המשרה יותר קטן מספר החודשים הוא יותר ארוך.

<נעה בן שבת: החל מעשרים וארבעה חודשים בהיקף משרה של שלושים ושש שעות.

<נעה בן שבת: אז לכאורה שמונה עשרה שעות היה המדרגה העליונה, כלומר משרה מלאה מצד אחד אבל שמונה עשרה שעות.

נורית קורן: שמונה עשר חודשים.

<נעה בן שבת: סליחה, שמונה עשר חודשים של משרה מלאה.

<נעה בן שבת: נגיד, ארבעים ושתיים שעות ושמונה עשר חודשים.

<נעה בן שבת: אפשר להוסיף מדרגה כזאת לכולם.

אלי אלאלוף: איציק, מה אתה אומר?

<נעה בן שבת: אבל זה לא אומר חצי שנה, כמו שאמרו, לרואי החשבון.

<נעה בן שבת: רואה החשבון שעסק חצי שנה צריך להתכבד ולחכות שנה וחצי.

<מיכאל אטלן: זה לא בהכרח כולם או רק רואי החשבון.

<מיכאל אטלן: אני מקבל את ההבחנה בין מקצועות שיש להם דין משמעתי סטטוטורי משלהם לעומת מקצועות אחרים.

נורית קורן: העלינו פה עוד נקודה, ששמונה עשר חודשים יכולים להיות לפחות תשעה חודשים רצופים.

<מיכאל אטלן: אבל לאלה שנמצאים תחת דין משמעתי וסטטוטורי.

נורית קורן: לכולם.

<מיכאל אטלן: כלומר מהבחינה הזאת זה לא נכון שכולם אותו דבר.

נורית קורן: למה?

<מיכאל אטלן: זה לא או רואה חשבון או כל היתר; זה או מקצועות מפוקחים עם דין משמעתי משלהם וכל היתר - - -

<נעה בן שבת: גם מהבחינה הזאת רק פה, רק בהיקף.

<מיכאל אטלן: כי זה בסף.

<מיכאל אטלן: זה אומר שהיית במקצוע, עברת תקופה מסוימת ולא הסתבכת עם הפיקוח מעליך - -

נורית קורן: זאת אחת מהתקנות, שאין לו עבירת משמעת.

<מיכאל אטלן: אבל לגבי כלכלן, למשל זה לא.

נורית קורן: כלכלן לא מפוקח.

נורית קורן: אוקיי.

אלי אלאלוף: הייתם הולכים על הפשרה או על הדיוק הזה של משרד הכלכלה?

<רועי כהן: המקצועות המפוקחים גם עוברים התמחות, חברת הכנסת נורית קורן.

<רועי כהן: אנחנו היחידים שעוברים התמחות - -

נורית קורן: נכון.

נורית קורן: הכלכלן - - -

<רועי כהן: מי שעובר התמחות - - - מבקר פנימי.

אלי אלאלוף: יש הצעה דרסטית – למה להשאיר את הכלכלנים בתקנה הזאת?

נורית קורן: אדוני היושב-ראש, הם מדברים פה גם על חשבי שכר שגם הם לא מפוקחים.

<נעה בן שבת: אבל גם הם עוברים קורס.

<יזהר קנה: אנחנו לא מבינים למה הרחיבו את המספר.

<יזהר קנה: שנבין, רואי חשבון, עורכי דין, יועצי מס ומבקרי פנים – יש כמאה אלף איש במדינת ישראל.

<יזהר קנה: זאת אומרת אם אתה משאיר את המגרש רק אצלם זה מגרש של מאה אלף בעלי רישיונות.

<יזהר קנה: זה לא מצב שאמרת, רק מקצוע אחד, ואז אני מפחד שיהיה פה ריכוז.

<יזהר קנה: עורכי דין ורואי חשבון לבד זה מעל תשעים אלף איש.

<ירון גינדי: עוד דבר, אדוני, רואי חשבון, יועצי מס, עורכי דין – המקצועות המפוקחים שיש להם רגולטור – כולנו עוברים התמחות.

<ירון גינדי: זה אומר שיש יועץ מס, רואה חשבון או עורך דין מעלינו במשך שנה או שנתיים שמפקח על העבודה שלנו לפני שקיבלנו רישיון.

<ירון גינדי: וגם אחרי שקיבלנו רישיון יש לנו רגולטור מאוד חזק.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: בנושא הזה אני מבקש להשאיר לנו אפשרות להתייעצות מחוץ לישיבה בין משרד הכלכלה לבין הוועדה.

<ירון גינדי: עוד דבר לעניין ההגדרות.

אלי אלאלוף: חזרת להגדרות?

<ירון גינדי: אתה לא בהגדרות?

אלי אלאלוף: לא, אני בסעיף 2.

<ירון גינדי: של סעיף 2.

<ירון גינדי: בסעיף (5) כתוב: "כלכלן, יועץ מס או מי ששימש בעבר מפקח עבודה".

<ירון גינדי: אני רוצה שליועצי המס יהיה כמו לעורכי הדין ורואי החשבון.

<ירון גינדי: אנחנו מקצוע מפוקח עם רגולטור.

<ירון גינדי: למה אנחנו באותה שורה עם כלכלן ומפקח עבודה?

אלי אלאלוף: איזה מפקח עבודה?

אלי אלאלוף: למשל בבניין?

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: מפקח עבודה שעסק בתחומי שכר עבודה או חוקי עבודה.

<קריאה: בסדר.

<קריאה: מסכימים.

<נעה בן שבת: אבל גם יועץ המס המייצג יצטרך לעמוד בתנאי שעסק במסגרת עיסוקו בתחומי שכר עבודה וחוקי עבודה.

<ירון גינדי: אותם תנאים של זמן עבודה - -

<נעה בן שבת: אלה לא אותם תנאים כי אצל עורכי דין מדובר בדיני עבודה, ולגבי רואי חשבון לא הוגבל תחום העיסוק הקודם.

<נעה בן שבת: לגבי מה שעכשיו – כלכלן, יועץ מס מייצג ומי שהיה בעבר מפקח עבודה – נדרש - - - בתחומי שכר עבודה וחוקי עבודה.

נורית קורן: אבל גם יועצי המס נדרשים לחוקי עבודה.

<נעה בן שבת: יועצי המס יכולים לעסוק בזה, והם יכולים לעסוק בעניינים אחרים לחלוטין.

נורית קורן: אבל רובם- - -

<נעה בן שבת: אתה רוצה להפריד את הסעיף בשביל הנראות, אבל זה לא משנה מבחינת התנאים.

אלי אלאלוף: תביעו עמדה ברורה, בבקשה, משרד הכלכלה.

<חופית ולר: אין בעיה להפריד את זה לסעיף נפרד, אבל במהות הם יצטרכו לעמוד באותן דרישות של עיסוק בתחומי שכר עבודה, חוקי עבודה והיקף עבודה נדרש.

<חופית ולר: זאת רק סמנטיקה.

<מיכאל אטלן: נותרה תקלה קטנה.

<מיכאל אטלן: בפסקה (2) של סעיף 2 שמדבר על רואה חשבון: "אם שוכנעה ועדת הקבלה כי עסק בראיית חשבון או בחשבות בהיקף עבודה" – פה יכול להיות שייכנס לתחום מי שעסק רק בראיית חשבון בלי להתעסק בביקורת שכר.

<מיכאל אטלן: לעורכי הדין לא נתנו את זה.

<מיכאל אטלן: זה צריך להיות עורכי דין בדיני עבודה.

<מיכאל אטלן: לכן פה זה ראיית חשבון שעסק בביקורת שכר.

אלי אלאלוף: אז אנחנו מוסיפים את ההערה של עורך דין אטלן.

אלי אלאלוף: עוד משהו לסעיף 2?

<יזהר קנה: למען הסדר הטוב צריך להבדיל את ההבדלים במקצוע.

<יזהר קנה: כי כאשר אתה עוסק בביקורת אז 98% מהמקרים זה גם בשכר.

<יזהר קנה: אם אתה רואה חשבון של בית ספר או רואה חשבון של עסק אז בהגדרה אתה בודק את השכר.

<יזהר קנה: אצל עורכי הדין מכיוון שיש הפרדה בין דיני עבודה, דיני משפחה, דיני ניירות ערך וכדומה, מי שעוסק בדיני ניירות ערך לא בהכרח יתעסק בדיני משפחה; מי שעוסק בביקורת בראיית חשבון, עצם זה שהוא עוסק בביקורת זה נכנס אוטומטית פנימה.

<יזהר קנה: לכן אני מבקש להשאיר את זה כמו שזה.

<מיכאל אטלן: לכן אין בעיה לכתוב "רואה חשבון שעסק בביקורת".

אלי אלאלוף: אני מבקש אחרי הישיבה להשלים גם את - - -

<יזהר קנה: ראיית חשבון זאת ביקורת.

<יזהר קנה: זאת ההגדרה בחוק.

<נעה בן שבת: אבל יש לנו ראיית חשבון או בחשבות – האם אנחנו צריכים את שתי האפשרויות?

<נעה בן שבת: ויש דבר שלישי שאתה אומר שהוא ביקורת שכר.

<נעה בן שבת: אני יכולה להגיד: "כי עסק בביקורות שכר במסגרת ראיית חשבון".

<איריס שטרק: לא, במסגרת ביקורת שכר.

<איריס שטרק: ביקורת.

<איריס שטרק: ראיית חשבון שווה ביקורת בחוק.

<נעה בן שבת: אז הוא עסק בביקורת בראיית חשבון.

<איריס שטרק: המילה ראיית חשבון היא ביקורת.

<איריס שטרק: אין משהו אחר.

<נעה בן שבת: "עסק בביקורת בראיית חשבון" ולהוריד את המילה "חשבות".

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: המושג "ביקורת" מיותר פה.

אלי אלאלוף: רואה חשבון כבר עוסק בביקורת.

<נעה בן שבת: כל רואה חשבון עוסק בביקורת?

<נעה בן שבת: אני לא חושבת.

<יזהר קנה: ראיית חשבון זה ביקורת.

<יזהר קנה: ההגדרה בחוק רואה חשבון של ראיית חשבון, בביקורת.

אלי אלאלוף: מי שבמהות שלו הוא רואה חשבון הוא עוסק בביקורת.

אלי אלאלוף: לא צריך להוסיף את המילה.

<נעה בן שבת: "עסק בביקורת".

<נעה בן שבת: "רואה חשבון אם שוכנעה ועדת הקבלה כי עסק בביקורת בהיקף עבודה נדרש".

אלי אלאלוף: ברגע שהוא במקצוע רואה חשבון עוסק בביקורת.

אלי אלאלוף: זאת המהות שלו.

אלי אלאלוף: כמו רופא שצריך לטפל באדם.

<נעה בן שבת: אני חושבת שצריך לבדוק את הנושא הזה.

<נעה בן שבת: יכול להיות שיש רואי חשבון - - -

אלי אלאלוף: אז תבדקי.

אלי אלאלוף: לא מפריע לי שהנושא ייבדק.

<מיכאל אטלן: אם אנחנו קוהרנטיים ודורשים מהם את הבחינה אז אני שקט לגמרי.

אלי אלאלוף: לבחינה עוד לא הגענו.

<יעקב ישראלי: אני מהסגל המקצועי בלשכת רואי החשבון בישראל.

<יעקב ישראלי: ברגע שכבוד היועצת המשפטית הפנתה לנושא של חוק רואי החשבון זה בסדר.

<יעקב ישראלי: שם מוגדר "ראיית חשבון" כי פירושו: "בדיקתם, ביקורתם או אישורם של כל מאזן חשבון, רווח והפסד, חשבון הכנסות והוצאות וכל מה שנתייחד בחוק לגבי רואי חשבון".

<יעקב ישראלי: כך שההגדרה היא מסכימה - - -

אלי אלאלוף: הוא הזכיר.

אלי אלאלוף: זאת המילה השנייה שם.

<נעה בן שבת: אם אני עוסקת במאזנים אני לא יודעת שום דבר - -

<יעקב ישראלי: אני בודק את השכר.

<יעקב ישראלי: אני בודק את כל הדוח הכספי בכללותו, ולכן אני נותן על זה חוות דעת.

<יעקב ישראלי: אני נותן הפרשות.

<יעקב ישראלי: לכן ההגדרה היא "נכסיו" ולא צריך לייחד רק לנושא ביקורת.

אלי אלאלוף: עוד מישהו רצה?

אלי אלאלוף: אני רוצה לסיים את הישיבה בעוד שבע דקות.

<ורד וייץ: אני רואה עכשיו שרואי חשבון הם היחידים שלגביהם אין דרישה שהם עסקו בעבודה שלהם בתחום של שכר עבודה ודיני עבודה.

<ורד וייץ: האמת היא שזה לא משנה אם יהיה כתוב "ביקורת" או איך שזה יהיה כתוב מבחינת הגדרת המקצוע שלהם - -

אלי אלאלוף: אז בשביל מה שמנו אחר כך בחינה?

<ורד וייץ: אבל אצל כל האחרים כן כתוב.

<ורד וייץ: רק אצלם לא.

<ורד וייץ: אצל כל בעלי המקצוע האחרים נדרש לעסוק לפחות גם בתחום הזה.

<יזהר קנה: אבל נדרש שהם יעשו ביקורת.

<ורד וייץ: אחרת לא עוזר לנו - - -

<קריאות: - - -

<ורד וייץ: סליחה, מה עוזר לנו שרואה חשבון עסק בביקורת כהגדרתה בחוק - -

אלי אלאלוף: בישיבה הזאת כל אחד מדבר על המקצוע של השני.

<ורד וייץ: אני רוצה שיהיו בודקי שכר כמו שצריך.

<ורד וייץ: אני מדברת מהמקום הזה.

<ורד וייץ: לא משנה אם היה לי כתוב שם "אינסטלטור".

<ורד וייץ: זה מבחינתי היה אותו דבר.

<יזהר קנה: תודה רבה.

<ורד וייץ: לא, זה לא משנה - -

<יזהר קנה: סלחי לי, גברתי.

<יזהר קנה: את פשוט לא מבינה מה זה מקצוע ראיית החשבון.

<יזהר קנה: את לא מבינה מה זה המקצוע, מהי ההכשרה - -

<ורד וייץ: תרשה לי.

<ורד וייץ: סליחה - -

<יזהר קנה: - - מהן הבחינות, מהו העיסוק.

<ורד וייץ: לפני שאתה אומר שאני לא יודעת אולי תקשיב לי.

<יזהר קנה: לפי איך שאת מדברת את לא מבינה מה זה מקצוע ראיית החשבון.

<ורד וייץ: אולי אתה לא מבין מה אני אומרת.

<יזהר קנה: לצערי הרב, אני מבין היטב.

<ורד וייץ: אתה לא.

אלי אלאלוף: אני רוצה לשמור על כבוד - - -

<יזהר קנה: גם אני רוצה לשמור על כבודה.

<ורד וייץ: יכול היה להיות כתוב פשוט "עורך דין".

<ורד וייץ: עורך דין לומד, עורך דין עובר הכשרה - -

<יזהר קנה: אבל כתוב פה "ראיית חשבון".

<יזהר קנה: ראיית חשבון זה ביקורת.

<יזהר קנה: זה מה שכתוב בחוק.

<יזהר קנה: מה זה בודק שכר?

<יזהר קנה: בודק.

<יזהר קנה: ראיית חשבון, מה זה?

<יזהר קנה: בדיקתם.

<יזהר קנה: אותה מילה.

<ורד וייץ: אז שיהיה כתוב "עושה ביקורת - - -.

אלי אלאלוף: אוקיי, שמענו אותך.

<ורד וייץ: סליחה, עוד לא אמרתי מה שאני רוצה להגיד.

אלי אלאלוף: אמרת.

<יזהר קנה: - - -

אלי אלאלוף: אמרת שלא תיקחי שבע דקות, אבל את לוקחת.

<ורד וייץ: זה לא משנה שכתוב "ביקורת".

<ורד וייץ: הוא עושה ביקורת בתחום של דיני עבודה, בתחום עובדים.

<יזהר קנה: - - -

<ורד וייץ: תחום החברות לא מעניין אותנו.

<ורד וייץ: זה לא רלוונטי.

<ורד וייץ: כמו עורך דין שעוסק בפלילים - -

אלי אלאלוף: מה את רוצה?

אלי אלאלוף: אני לא מבין.

<ורד וייץ: אני אומרת שצריך חוק לגבי בעלי המקצוע האחרים.

<ורד וייץ: כמו בעלי מקצוע האחרים שנדרש כחלק מתנאי הסף שהם יהיו בעלי ותק מקצועי בתחום שכר עובדים ודיני עבודה, אותו דבר צריך להיות לגבי רואי חשבון.

<ורד וייץ: משום שאם רואה חשבון עבד בתחום של חברות זה לא רלוונטי.

אלי אלאלוף: רשמנו את זה.

אלי אלאלוף: מה עוד?

נורית קורן: אני רוצה לדעת אם יש לנו פה ערעור על הוועדה ברגע שהיא בודקת את כל הניירת על עניין של התאמה.

נורית קורן: אין לנו סעיף כזה.

<נעה בן שבת: לא קבעו השגה כזאת.

נורית קורן: אין פה שום השגה שאפשר להשיג רק על עניין הניירת עוד לפני שמתחיל הקורס.

נורית קורן: כי על הקורס ועל המבחן יש, אבל רק על הניירת אני לא רואה שיש השגה.

<מיכאל אטלן: יכול להיות שסעיף הערר "רואה עצמו נפגע לפי תקנות אלה"?

נורית קורן: לא.

נורית קורן: אני רוצה עוד ברגע שבדקתם את הניירת.

<נעה בן שבת: אבל ועדת הקבלה בודקת את הניירת.

אלי אלאלוף: איך אנחנו יכולים?

<נעה בן שבת: עורך דין אטלן שיגידו על כל החלטה בערר.

נורית קורן: בערר?

<נעה בן שבת: כן.

אלי אלאלוף: אני מציע שנרשום את זה כדי להעביר את זה לסעיף של הערר, ונדאג ששם נבדוק גם את ההרכב וגם את ההתייחסות לסעיף.

אלי אלאלוף: זה ייכלל בערר.

<קריאה: אפשר הערה?

<קריאה: אני ממשרד הכלכלה.

<קריאה: כתוב כאן: "כמי שבמסגרת עיסוקו בתחומי שכר עבודה" בסעיף 5 שדיברתם עליו כרגע.

<קריאה: אם משרד יועץ מס במסגרת עבודתו עושה תלושי שכר לעסקים ולעובדים זה אומר שהוא עסק בתחומי שכר עבודה?

נורית קורן: כן, הוא מכין משכורות.

<קריאה: רואי חשבון כל ביקורת שהם עושים זה ביקורת על הכול.

<קריאה: אני לא מבין מה רוצים מהם.

אלי אלאלוף: עורך דין אטלן, יש תגובה למה שהוא אמר?

<קריאה: התשובה שלנו היא כן.

<קריאה: זה כולל.

אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נסיים את הישיבה ברגע זה.

אלי אלאלוף: יש לנו ישיבה אחר כך אז שיהיה לנו זמן להתכונן.

אלי אלאלוף: אנחנו מיד עם החזרה מהפגרה נקיים דיון המשך.

אלי אלאלוף: אז נקווה שגם נוכל להגיע להצבעה.

<מיכאל אטלן: יש אפשרות להצהיר משהו לפרוטוקול?

אלי אלאלוף: בבקשה.

<מיכאל אטלן: ההארכה של הוראת השעה שאישרנו בפועל אני אישרתי על בסיס משפטי רעוע, ואני מצהיר על זה בפני הפרוטוקול.

<מיכאל אטלן: הבסיס המשפטי של ההכרה שאנחנו מכירים באישורים של רואי חשבון החל מסוף שמונה עשר החודשים של הוראת השעה היא נוחה לכולם, אבל הבסיס המשפטי שלה בעייתי.

<מיכאל אטלן: אני מבין מזה שאנחנו לא מסיימים היום; אני מבין שאתה מצהיר שיש דיון בקרוב.

<מיכאל אטלן: כל עוד יש צפי לדיון בקרוב אני עוד איכשהו אמשוך עוד קצת זמן כי משכתי כל כך הרבה זמן.

<מיכאל אטלן: אבל מרגע שאני מאבד את התקווה להעביר את התקנות אנחנו חייבים להפסיק להכיר במה שאין לו שום מעמד חוקי.

אלי אלאלוף: אני בעד לעשות דיון נוסף בפגרה.

אלי אלאלוף: אין לי בעיה.

אלי אלאלוף: אני מאלה שלא נבהלים מלעבוד.

<מיכאל אטלן: בסוף מרוב ויכוחים בין בעלי המקצוע לאף אחד לא יהיה.

אלי אלאלוף: תודה שאתה מזכיר לנו למה עשינו דיון בפגרה.

אלי אלאלוף: אמרתי שהבקשה של המשרד וההערה שלך בהחלט במקום.

אלי אלאלוף: אנחנו נעשה הכול.

אלי אלאלוף: אם זה לא בפגרה זה מקסימום שבוע עד עשרה ימים אחרי כן.

נורית קורן: אם אנחנו קובעים בשבוע הבא אז בסוף השבוע, כי בתחילת השבוע אני לא פה.

אלי אלאלוף: אני מודה לכם.

אלי אלאלוף: חג שמח.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.