ועדת המשנה לנושא החלל, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1, 2016-05-24 14:00

יואב קיש: שלום לכולם.

יואב קיש: נא לשבת, בבקשה.

יואב קיש: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת המדע והטכנולוגיה, ועדת המשנה לנושא חלל.

יואב קיש: אני חושב שזו הפגישה הראשונה של ועדת המשנה הזו, בוודאי בכנסת ה-20.

יואב קיש: אני לא הייתי בכנסת ה-19 אז אני לא יודע כמה, אם בכלל, נפגשה הוועדה.

יואב קיש: נמצא אתנו מר פרץ ואזן, מנכ"ל משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, פרופ' אלוף במיל' איציק בן ישראל, יו"ר הסוכנות החלל הישראלית שיציג את המצגת, מר אבי בלסברגר מנכ"ל סוכנות החלל הישראלית.

יואב קיש: בנוסף, יש לנו נוכחות מאוד יפה של אנשים שבאמת עוסקים בתחום.

יואב קיש: לפני שנתחיל נעשה סבב שמות כדי שאנשים יידעו מי שיושב.

יואב קיש: אנחנו לא יותר מדי אז שכל אחד יציג את שמו ואת תפקידו ומה הוא מייצג, בבקשה.

יואב קיש: (הנוכחים מציגים את עצמם) הצטרף אלינו חבר הכנסת אורי מקלב יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.

יואב קיש: אני רק אספר לך שעשינו סבב היכרות ובאמת יש פה נציגות מאוד מאוד יפה ומגוונת.

יואב קיש: נמצאים פה אנשים גם ממשרדי הממשלה וגם של החברות הגדולות וגם של החברות היותר קטנות.

יואב קיש: יש פה מגוון מאוד חשוב של התעשייה ואני מאוד שמח שאנחנו מתכנסים.

אורי מקלב: אני מתנצל על האיחור.

יואב קיש: כן, בבקשה.

<איציק בן ישראל: רוב המצגת, כמו שאמרתי, תוצג על ידי המנכ"ל החדש מזה שבועיים אבי בלסברגר של סוכנות החלל.

<איציק בן ישראל: אני רוצה להקדים לה איזה הקדמה בשביל להגיד איך הגענו לכאן.

<איציק בן ישראל: המצגת שלו תתרכז יותר בהווה ובעתיד.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, איפה אנחנו נמצאים ולאן אנחנו רוצים להגיע.

<איציק בן ישראל: עד לפני שלוש-ארבע שנים לא היה למעשה לסוכנות החלל תקציב, מלבד החזקת עצמה שזה תקציב התפעול.

<איציק בן ישראל: זה השתנה אחרי שנשיא המדינה שמעון פרס בזמנו וראש הממשלה בנימין נתניהו ביחד הקימו צוות שקראנו לו צוות הנשיא כשם קוד כזה, שהגיש לשניהם תוכנית שהרעיון העיקרי שלה היה להישען על תשתיות החלל שניבנו על ידי מערכת הביטחון, לא צריך לבנות את זה עוד פעם, ולמנף את זה לטובת הכלכלה.

<איציק בן ישראל: היתה שם תוכנית עם יעדים ועם תקציבים ועם יעד די אמביציוזי של אם יושקע כ-300 מיליון שקל בשנה בחלל אזרחי בארץ, בלי לגעת בביטחוני כך שהביטחוני ימשיך את שלו, אפשר היה להגיע, היה ויכוח, בין 3% ל-5% מהשוק העולמי ייצוא ישראלי.

<איציק בן ישראל: אני רק רוצה להזכיר שכל אחוז מהשוק העולמי זה משהו כמו 2 מיליארד דולר, אולי אפילו קצת יותר.

אורי מקלב: זה היום.

אורי מקלב: אז זה היה פחות.

<איציק בן ישראל: אז זה היה טיפה פחות, אבל להגיע לבין 3% ל-5% זה אומר אי-אלו מיליארדים רבים שאין לזה כבר משמעות.

<איציק בן ישראל: לכן, בסופו של דבר ראש הממשלה הינחה את האוצר וקיבלנו כסף.

<איציק בן ישראל: כמו כל דבר בחיים, ביקשנו 300 מיליון שקל לשנה, נתנו לנו 90 מיליון.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, התקציב היה גם אז דו-שנתי.

<איציק בן ישראל: קיבלנו 180 לשנתיים, אבל בגלל כל מיני סיבות כאלו ואחרות זה נפרס על שלוש שנים עד שאושר התקציב ומהעודפים.

<איציק בן ישראל: שלוש השנים האלה זה השלוש השנים האחרונות, הן היו די בעייתיות מבחינת בחירות ודברים כאלו.

<איציק בן ישראל: גילינו את הדבר העצוב שידענו אותו קודם, אבל גילינו אותו על בשרינו, שאם זה לא בבסיס התקציב אתה מקבל אחד חלקי שתים-עשרה ממה שאין כלום, מהבסיס, כל חודש.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, אתה לא יכול אפילו.

<איציק בן ישראל: בגלל הבחירות וכל הדברים האלו היה קשה להוציא אותו.

<איציק בן ישראל: בסוף הוצאנו אותו.

<איציק בן ישראל: בכל אופן, התוכנית התעכבה מאוד בגלל כל הדבר הזה.

<איציק בן ישראל: אפשר להגיד שהיא באמת באופן ריאלי התחילה להיות מותנעת לפני כשנה וחצי-שנתיים.

<איציק בן ישראל: זה תוקן השנה.

<איציק בן ישראל: בתקציב של השנה רוב הכסף נמצא בבסיס.

<איציק בן ישראל: בתקציב הנוכחי שלנו עכשיו, רוב הכסף נמצא בבסיס, אבל תמורת זה הורידו אותו עוד קצת.

<איציק בן ישראל: אנחנו מאוד רחוקים מאותם ה-300 שראש הממשלה הנוכחי שהיה גם אז, ושר האוצר של אז שהיום הוא שר אחר בממשלה וזה יובל שטייניץ, אמרו: תתחילו בשנתיים הראשונות עם 90 מיליון שקל לשנה.

<איציק בן ישראל: אם נראה שזה מגלה סימנים של התקדמות בתחום הזה אנחנו נגדיל את זה בסוף ל-300 מיליון המבוקשים.

<איציק בן ישראל: אנחנו נמצאים היום בדיוק במצב הזה.

<איציק בן ישראל: יושבים כאן כמה אנשים שקודם הציגו את שמם שאפשר להגיד שאת תחילתה של הדרך - אמרת: סטארטאפים, זה לא בדיוק התחום בחלל - אז יש גם סטארטאפים.

<איציק בן ישראל: יש מגמה עולמית שלא קשורה אלינו בכלל, והזכרת את השיגורים, למשל, של מה שקוראים לזה בארצות-הברית New Space בשם קוד של לצאת לתעשייה האזרחית יותר ויותר, לא רק הממשלות עם הכלים הכבדים, כולל שיגורים, לקנות שיגורים בתעשייה האזרחית.

<איציק בן ישראל: בשביל שזה יהיה באזרחית זה צריך להיות כמובן הרבה יותר זול.

<איציק בן ישראל: אני משוכנע שכולכם ראיתם את כל הסרטים על כל הדברים שקורים בזמן האחרון.

<איציק בן ישראל: גם בארץ בקטן זה מתחיל, אנחנו הרבה יותר קטנים כמובן.

<איציק בן ישראל: המסר העיקרי שלנו, לפני שאני מעביר את המקל לאבי, הוא שאנחנו צריכים לחדש את התוכנית הזו.

<איציק בן ישראל: אני רק אוסיף שבין לבין עברו כמה שנים, ולכן בוועדת החלל של המועצה הלאומית למו"פ שעומד בראשה חיים אשד שהיום לא היה יכול להגיע, ועדת החלל עדכנה את התוכנית הזאת.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, ישבה עוד פעם על התוכנית ושר המדע הנוכחי אופיר אקוניס בהיותו יושב-ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה מתכוון להעלות באחד הדיונים הקרובים של הממשלה את הנושא של תוכנית לאומית לחלל מבוסס על אותה תוכנית שגובשה במועצה הלאומית למו"פ.

<איציק בן ישראל: למזלנו הרב, מזכיר הוועדה שעשה את העבודה זה אבי בלסברגר שהיום הוא המנכ"ל, ולכן הוא מצוי בפרטים שלה.

<איציק בן ישראל: בזה אני מסיים ומעביר את המקל לאבי.

יואב קיש: בבקשה, חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: קודם כל, זו ישיבה חגיגית.

אורי מקלב: זו הישיבה הראשונה של ועדת המשנה לנושא חלל.

יואב קיש: היא התכנסה בכנסת ה-19?

אורי מקלב: בכנסת ה-19 אני לא יודע.

אורי מקלב: לא הייתי חבר בוועדה הזו ואני לא יודע.

אורי מקלב: בכנסת ה-18 זאב אלקין היה יושב-ראש ועדת המשנה.

יואב קיש: וב-19?

<איילת חאקימיאן: לא היה.

אורי מקלב: הוא קידם מאוד את הדברים.

אורי מקלב: הוא היה מאוד דומיננטי ופעיל.

אורי מקלב: הוא מגיע רחוק, במהירות של חללית, בעניין הזה לעומת מדינות אחרות.

אורי מקלב: אני יודע שלא מעט אנשים ביקשו ממני כאן.

אורי מקלב: אבל אנחנו בחרנו בחבר הכנסת יואב קיש גם בגלל היכולות הגבוהות שלו וגם בגלל הנגישות שלו בעניין והמקצוע שלו.

<קריאה: הוא גם הגיע הכי קרוב מכולנו פה לחלל.

אורי מקלב: אז זה כי יימצא חלל בקרבך, ואז מצאנו אותו חבר בוועדת המדע ומינינו אותו.

אורי מקלב: אנחנו עכשיו מייעדים לו תפקידים אחרים שהם לא פחות חשובים ומאוד תובעניים.

אורי מקלב: בהזדמנות חגיגית זו שאנחנו ממנים אותך אנחנו מבקשים ממך להתמיד.

אורי מקלב: אל תיסחף פוליטיקה, תיסחף לדברים האמיתיים.

אורי מקלב: בוועדת הכנסת מאוד משפיעים על הפוליטיקה וזה אולי מנוף לקידום לא מעט פוליטי.

אורי מקלב: אבל הוועדה הזו, החלק הזה, זה החלק המקצועי.

אורי מקלב: אתה עושה כאן למען מדינת ישראל ולמען תושבי ישראל.

אורי מקלב: לא צריך להכביר לכם במילים על החשיבות והתרומה של כל חקר החלל.

אורי מקלב: זה משאב אסטרטגי מאוד מאוד חשוב לכן, הקמנו את ועדת המשנה.

אורי מקלב: הפעילות בכל הנושא הזה היא מנוף טכנולוגי רב.

אורי מקלב: ההשפעה של זה ביישומים הטכנולוגיים היא היום במגוון נושאים.

אורי מקלב: אין היום משרדים, אין היום דברים, שהמדינה פועלת, בין אם זה בתחבורה, בתקשורת, בחקלאות, באקלים, שאין בהם הנושאים שבהם אנחנו דנים היום.

אורי מקלב: ההשפעה והתועלת הם גדולים מאוד, וגם הצורך הוא מאוד מאוד רב.

אורי מקלב: אנחנו באמת רוצים להקים כאמור את ועדת המשנה המיוחדת בראשותו של יואב שכולה תיוחד לעניין הזה.

אורי מקלב: היום יש לנו הזדמנות לשמוע ולהתרשם מהפעילות, אבל זה לא העיקר.

אורי מקלב: הוועדה תרצה לדון בחסמים, בקשיים, בין אם הם תקציביים, בין אם זה סדרי עדיפויות שיש.

אורי מקלב: אנחנו גם רוצים למנף וגם לקדם את הפעילות ולהרחיב את נושא השקעות במחקר.

אורי מקלב: אין ספק ואין חולק על כך שזה כלי שצריך לקבל באמת ממד אחר והשפעה אחרת ויכולות אחרות, וגם תשומת לב אחרת לגמרי.

אורי מקלב: לכן, אנחנו מקימים את זה ונעקוב אחרי זה.

אורי מקלב: אנחנו נותנים לו את כל תשומת הלב.

אורי מקלב: איילת היא מנהלת את ועדת המשנה ושיהיה ברכה והצלחה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שזו לא מעט עבודה לארגן את כל הגורמים סביב שולחן אחד ולא מעט תיאומים.

אורי מקלב: אנחנו מאחלים לכם הצלחה גדולה.

אורי מקלב: יואב, אני מבין שבאיזשהו שלב תעזוב אותנו.

יואב קיש: כן, אמרתי והסברתי.

אורי מקלב: איחרתי מכיוון שהיינו צריכים להיפרד מד"ר יצחק קדמן.

אורי מקלב: צריך להקדים את הנושא האנושי לפני הנושא המקצועי.

אורי מקלב: היינו צריכים לברך אותו ולכן זה התעכב.

אורי מקלב: אבל אני מקווה שזה ייכנס למסלול שלא יתעכב.

אורי מקלב: יש מצגת של המנכ"ל.

אורי מקלב: קודם כל, בהצלחה.

<אבי בלסברגר: קודם כל, תודה רבה.

<אבי בלסברגר: אני שמח על ההזדמנות שניתנה לנו כאן להציג בפני ועדת הכנסת את תוכנית החלל כפי שסוכנות החלל רואה אותה.

<אבי בלסברגר: אם היית ממשיך עוד שתי דקות יכול להיות שהמחשב היה עולה עוד פעם כי באמצע הוא החליט שיש לו חיים משלו.

אורי מקלב: נעמי נמצאת פה והיא אחראית על הציוד הטכני.

אורי מקלב: אוי ואבוי אם ועדת המדע והטכנולוגיה לא מסוגלת להתגבר על זה.

אורי מקלב: אני גם רוצה לציין שהכנסת עברה לסוג של שידורים של ועדות ברמה טכנולוגית ודיגיטלית גבוהה כמו כל שידור טלוויזיה.

אורי מקלב: הוועדה הזו משודרת.

אורי מקלב: אנחנו היינו הנחשונים, חנכנו את זה ביום ראשון.

אורי מקלב: הכנסת חנכה את זה ואנחנו כוועדת המדע תרמנו את החדר להרבה זמן.

אורי מקלב: אני רואה את זה עולה עכשיו מפה.

אורי מקלב: זה מערכות חדשות.

אורי מקלב: יש לנו בכניסה מערכות זיהוי ויש את זה בזמן נתון למנהלת הוועדה.

אורי מקלב: הכנסת מנסה להיות שקופה ולהתאים את עצמה לחידושים שאתם קשורים לחלקם.

<אבי בלסברגר: בינתיים המצגת עלתה מחדש.

<אבי בלסברגר: כמו שאמרתי, אני מודה לכם על הזכות להציג את זה בפני ועדת הכנסת.

<אבי בלסברגר: כמו שהוצג, אני כשבועיים וחצי בתפקידי.

<אבי בלסברגר: אם אני אצטרך עזרה, איציק שמכיר את כל ההיסטוריה יוכל לסייע בידי למרות שגם אני מצוי בתחום אי אלו שנים.

<אבי בלסברגר: נתחיל בהצגת עיקרי התוכנית הלאומית.

<אבי בלסברגר: אקצר בזה כי איציק כבר עסק בזה.

<אבי בלסברגר: נציג קצת את הסוכנות וקצת מה שאנחנו עושים בהווה, ומה היינו רוצים לעשות בעתיד.

<אבי בלסברגר: זה סקטור החלל בארץ שהוא בנוי מהלקוחות שלנו שהם: אקדמיה, תעשייה, וקהילה, שלהם אנחנו רוצים לסייע בנושא החלל.

<אבי בלסברגר: למעשה, החלל בישראל בעיקר התמקד בלוויינים קלי משקל.

<אבי בלסברגר: בצד שני, הוא התמקד בתחום התצפית האלקטרו-אופטית וה-SAR ולוויינות היפר-ספקטרלי, ובתחום המזעור.

<אבי בלסברגר: כל זה התבסס על תוכנית של משרד הביטחון ולא על תוכנית של משרד המדע.

<אבי בלסברגר: יחד עם זאת, נוצרו נכסים גדולים במדינת ישראל שמן הדין היה למנף אותם ולהשתמש בהם.

<אבי בלסברגר: לכן, יש לנו כוח אדם איכותי ומנוסה, מסורת, בסיס אקדמי הן בנושא הנדסת חלל, ובעיקר יש לנו בסיס אקדמי איתן בנושא אסטרופיזיקה.

<אבי בלסברגר: יש נושאים שאנחנו מובילים בהם אפילו בעולם.

<אבי בלסברגר: ישראל היא מדינת הסטארט-אפ אז יש גם סביבת היי טק.

<אבי בלסברגר: יש לנו שיתופי פעולה בתחום החלל.

<אבי בלסברגר: למרות כל העוינות מדינת ישראל מצליחה לייצר שיתופי פעולה בתחום החלל עם מדינות רבות.

<אבי בלסברגר: עדיין יש לנו הרבה קשיים וחסמים כמו צמצום ייצור שוטף של לוויינים כחול-לבן.

<אבי בלסברגר: אין לנו הזמנות מחו"ל, למעט הזמנות שנוצרו על בסיס מדינה למדינה, או מה שאנחנו קוראים G to G.

<אבי בלסברגר: אין הרבה תקציב מו"פ, למעט תקציב מו"פ של משרד הביטחון.

<אבי בלסברגר: זה מביא אותנו לזה שפעילות חלל של ישראל בתחום האזרחי היא קטנה.

<אבי בלסברגר: תעשיית החלל מוגבלת בכושר התחרותי.

<אבי בלסברגר: אתה כבר ציינת שכדי שנהיה תחרותיים צריך איזה מנוע שמאפשר את התחרותיות שזה בדרך כלל הממשלה.

<אבי בלסברגר: מעל לכול, גם תחום לוויינות התקשורת נמצא היום בסכנה כי אין פרויקטי תקשורת מעבר לאותו "עמוס 6" שישוגר במהלך השנה הזו.

<אבי בלסברגר: צוות הנשיא - איציק כבר דיבר על זה - כבר מסר את מסקנותיו ב-2010.

<אבי בלסברגר: הגדירו יעדים והיעדים שאני מציג כאן הם לא היעדים של צוות הנשיא.

<אבי בלסברגר: זה יעדים כבר של משרד המדע ומשרד המדע אימץ את היעדים האלה.

<אבי בלסברגר: כדי לממש את היעדים אנחנו רואים מקום ראשון שיתופי פעולה בין-לאומיים, פיתוח מוצרים וטכנולוגיות, קידום מחקר בסיס וחינוך וקהילה שזה המנדט.

<אבי בלסברגר: אתה תראה גם שהתקציבים שלנו שהם מתחלקים לפי ארבעת הסעיפים האלה.

<אבי בלסברגר: שלב א' של אותם 180 מיליון שאיציק הציג.

<אבי בלסברגר: אפשר לראות שבמעט כסף הזה, בשליש הכסף שקיבלנו, הצלחנו לייצר שיתופי פעולה עם NASA, עם CNES , עם סוכנות החלל האיטלקי,, עם סוכנות החלל האירופית, עם הקהילה האירופית.

<אבי בלסברגר: אבל כל אלה זה הנבטות.

<אבי בלסברגר: לא הצלחנו עדיין לייצר פרויקט מלא.

<אבי בלסברגר: במחקר הבסיסי תמכנו באקדמיה וקולות קוראים, וגם נכסנו למו"פ לחיזוק התעשיות בנושא שלא היה עד שלא קיבלנו תקציב לסוכנות החלל.

<אבי בלסברגר: בפן הרביעי פיתחנו הרבה, ואנחנו מקנים לזה חשיבות מאוד גדולה, לנושא של הנגשת חלל לקהילה ולחינוך.

<אבי בלסברגר: כי כמו שמדינות אחרות גילו את זה, גם מדינת ישראל גילתה את זה שאם אנחנו נגיש חלל אחר כך יהיו נוער ובוגרים שיפנו למדעים, לאו דווקא לחלל.

<אבי בלסברגר: אם הם עסקו בילדותם בחלל, אחר כך כשהם יהיו בוגרים הם ילכו ללמוד פיזיקה והנדסה.

<אבי בלסברגר: זה נושא שיש כרגע מחסור במדינת ישראל.

<אבי בלסברגר: גם משרד החינוך מקנה לזה חשיבות.

<אבי בלסברגר: בכוחותינו הדלים אנחנו חושבים שגם כן אנחנו יכולים לסייע לנושא זה.

<אבי בלסברגר: כתוכנית המשך היתה התוכנית של המולמו"פ שגם היא הגיעה למסקנות דומות, אבל בצורה טיפה יותר מעמיקה מתוכנית הנשיא.

<אבי בלסברגר: לא בגלל שאנשים יותר חכמים, אלא בגלל שזה היה יותר מאוחר.

<אבי בלסברגר: במולמו"פ, בוועדה של חיים אשד, ישבו האקדמיה והתעשייה ומשרד הביטחון.

<אבי בלסברגר: כולם ביחד גיבשו את התוכנית שעיקרה כמו שנאמר שחייבים השקעה ממשלתית בחלל אזרחי.

<אבי בלסברגר: חייבים לייצר פרויקט לאומי שכרגע אין, והשקעה בפרויקטים חינוכיים.

<אבי בלסברגר: כרגע הסטטוס הוא שהוועדה הכינה לשר המדע שאישר את התוכנית בינואר השנה, הצעת מחליטים.

<אבי בלסברגר: כמו שאמר איציק, זה אמור לעלות לממשלה.

יואב קיש: זה הסיכום של הוועדה?

<אבי בלסברגר: זה בשקף האחרון שהוצג לשר שהוא אישר את מסקנות הוועדה, זה חלק מהסיכום.

<אבי בלסברגר: זה נקודות עיקריות, כאשר מודגש באדום שהשר אישר את המסקנות של הוועדה והוא ביקש נייר של הצעת מחליטים שכבר נכתב לשר.

<אבי בלסברגר: עכשיו זה בתהליך להגיע איכשהו לממשלה.

<פרץ ואזן: עד שזה לא יגובה בתקציב אנחנו לא יכולים להעלות את זה להצעת מחליטים.

<פרץ ואזן: לכן, יש כוונה להעלות את זה בדיוני התקציב.

יואב קיש: אני מתנצל.

יואב קיש: כמו שאמרתי בפתיחת דבריי, אני אפנה לחבר הכנסת מקלב את ניהול הדיון.

יואב קיש: אני אשתדל לחזור.

אורי מקלב: אני ממלא את מקומך לזמן קצוב, ואתה משתדל להגיע כמובן.

יואב קיש: <תודה רבה.

יואב קיש: כרגע יש לי שעה מסוימת.

יואב קיש: >

<אבי בלסברגר: כרגע אושר תקציב 2015 עד 2017.

<אבי בלסברגר: למרות שאין תקציב 2017 לכאורה יש סיכום עם האוצר מה יהיה התקציב ב-2017 לנושא החלל, כאשר התקציב שאושר הוא 180 מיליון שקל לשלוש שנים כאשר זה מתחלק ל-71, 71, ובשנת 2015 היה רק 37 כי התקציב אושר רק בנובמבר וכמובן שאי-אפשר היה לנצל אותו.

אורי מקלב: ברשותכם, אני מציע לעשות פסק זמן דווקא בנושא התקציב כיוון ששלמה פשקוס שהוא רכז מחקר ופיתוח והשכלה גבוהה באגף התקציבים צריך לצאת.

אורי מקלב: אם הוא ייצא והוא ישאיר אותנו רק עם החובות ובלי שום בשורה, אז מה עשינו?

אורי מקלב: נושיב אותו עכשיו על הכיסא, אולי הוא איש בשורה.

אורי מקלב: שלמה, אתה שמעת מה שנאמר עד עכשיו.

<שלמה פשקוס: כן, לא הבנתי מה הבעיה.

אורי מקלב: אחזור על מה שנאמר, מדובר על קיצוץ.

<שלמה פשקוס: איפה היה קיצוץ?

שני דברים: הסוגיה השנייה שהיא העיקרית, זה שבתוכנית הקודמת שקיבלנו את הכסף היתה הבנה שאנחנו בצעד הבא, שזה עכשיו בערך, נתקרב ליעד של ה-300 מיליון שקל לשנה שביקשנו.

שני דברים: קרה הפוך.

אומר כמה דברים: לגבי השנים הבאות ולטענת

אומר כמה דברים: כם עניין הקיצוץ - קודם כל, קיצוץ זה אומר שיש משהו בבסיס תקציב.

אומר כמה דברים: זאת אומרת, בסיס תקציב ומפחיתים אותו.

אומר כמה דברים: זה לא היה.

אומר כמה דברים: זה למען הסדר הטוב מה זה הגדרה של קיצוץ.

אורי מקלב: על זה הם בוכים.

אורי מקלב: עכשיו נהיה מצב שאפשר לקצץ כבר.

אורי מקלב: עד עכשיו לא היה.

אורי מקלב: בישלו תקציב של בחירות, ואז מה שקרה זה אחד חלקי שתים-עשרה וחיכו לסוף השנה וקיבלו ולא קיבלו.

אורי מקלב: גם איך אפשר לממש תוך חודש את הכול.

<שלמה פשקוס: גם ב- 13' ו-14', כבוד היושב-ראש, התקציב היה מה שנקרא על שינוייו.

<שלמה פשקוס: זה בא על שינוייו, הוא לא בר קיצוץ כי הוא לא תקציב בבסיס תקציב.

<שלמה פשקוס: תקציב בבסיס שבשעה טובה זה התקדמות, זה משפר מאוד את יכולת הביצוע של המשרד, כי שוב, זה מראה כבר שהממשלה רוצה את הכסף הזה לטווח ארוך.

<שלמה פשקוס: בבסיס זה אומר לטווח ארוך.

<איציק בן ישראל: התקדמות גדולה מאוד.

<שלמה פשקוס: זאת אומרת, שוב, זה התקדמות בהבנה של החשיבות.

<שלמה פשקוס: זה רק היה בבסיס סכום נמוך יותר.

<שלמה פשקוס: אני מסכים, זו העובדה.

<שלמה פשקוס: כולנו יודעים שדיוני תקציב לא נמצאים רק באיזה ואקום.

<שלמה פשקוס: זה הסכמה שהמשרד הסכים באמצעות השר.

<שלמה פשקוס: לדעתי, לא השר הנוכחי, עוד השר הקודם.

<שלמה פשקוס: היתה הסכמה.

<שלמה פשקוס: במסגרת גידול מאוד יפה בתקציב המשרד באופן כללי עם הקמת קרן למחקר הנדסי וכו', הוחלט לסגור על הסכום הזה.

<שלמה פשקוס: לא הייתי שם, אבל זה סביר ששר ומנכ"ל יבואו ויגידו, גם זה היה המנכ"ל הקודם, בסדר.

<שלמה פשקוס: הם יבואו ויגידו: מצד אחד, קידמתי מאוד ושמתי תקציב יפה לבסיס לטווח הארוך.

<שלמה פשקוס: מצד שני, את החד-פעמי הפחתתי קצת.

<שלמה פשקוס: בעיניי סביר.

<שלמה פשקוס: ב- 2015 היה לסוכנות תקציב בערך של 37 מיליון שקל.

<שלמה פשקוס: מתוכו, להבנתי, בוצע רק 10 מיליון שקלים.

<שלמה פשקוס: ושוב, עניין של שינויים ארגוניים ומנהל יצא ומנהל נכנס, וצריך להתארגן וכו' - בסדר.

<שלמה פשקוס: צריך לזכור שגם ב- 2015 שזה השנה האחרונה של ביצוע תקציב, לא בוצע התקציב במלואו.

<קריאה: אבל רק בנובמבר.

<שלמה פשקוס: בסדר גם תקציב המשכי וגם - - -.

<שלמה פשקוס: אני מסכים שהיתה בעיה רוחבית במשרדי הממשלה.

אורי מקלב: אי-אפשר, במיוחד במקום כזה.

אורי מקלב: יש משרדים שיודעים לשחק איזה משחקים.

אורי מקלב: יש להם כל מיני סעיפים והם משחקים עם החודש האחרון.

<שלמה פשקוס: תן לי להגיד הערה חשובה, כבוד היושב ראש, אין כמעט משרד שאני מכיר שיש לו תקציב כבר מובטח לשנת 2017.

<שלמה פשקוס: יש לכם תקציב מובטח כבר לשנת 2017 בסדר גודל של 70 מיליון שקל שזה לא מעט.

<שלמה פשקוס: זה לא כל תאוות

<שלמה פשקוס: כם, אבל זה לא מעט.

<שלמה פשקוס: זה כבר מובטח עכשיו שאפשר לתכנן עליו.

<שלמה פשקוס: בגלל החשיבות ובגלל שזה פיתוח תעשייה נתנו ודאות לטווח ארוך, ובעיניי זה גם משהו מאוד מאוד חיובי.

<שלמה פשקוס: דבר אחרון - אני בתפקידי כבר ארבעה-חמישה חודשים.

<שלמה פשקוס: כבוד המנכ"ל בתפקידו שלושה חודשים.

<שלמה פשקוס: מעולם עוד לא דנו על הנושא כי אני מבין, גם הכניסה של בן-אדם חדש, וגם הכניסה של מנכ"ל חדש.

<שלמה פשקוס: יש לנו עוד חודש דיוני תקציב, בשמחה נדון גם על זה.

אורי מקלב: קודם כל, אנחנו מודים.

אורי מקלב: ניכרים דברי אמת – רואים.

אורי מקלב: אנחנו גם מכירים שכשהם באים מהאוצר ואיך שהם מדברים באיזה ניכור מסוים, ואנחנו מבינים שהפערים נמצאים גם בגלל שלא מוקירים ומכירים את חשיבות העניין.

אורי מקלב: אני באמת שואל כאן על מנת לחדד את זה.

אורי מקלב: האם משרד האוצר, הממשלה בכלל, רואה את כל התפקיד של סוכנות החלל לא כדבר שאנחנו צריכים גם וכמדינה מתקדמת שצריכה גם.

אורי מקלב: אבל בסך הכול אם נשאל אנשים, אנחנו מכירים את הדימוי הזה.

אורי מקלב: אנחנו חיים בזה.

אורי מקלב: את חטאיי אני מזכיר.

אורי מקלב: עד שנהייתי חבר בוועדה ונהייתי היושב-ראש היה נראה שסוכנות החלל זה משהו ראוותני, אולי אפילו בזבזני במידה מסוימת, שאנחנו צריכים כדי שיהיה לנו ברזומה גם נושא של סוכנות חלל.

אורי מקלב: אבל זה לא באופן אמיתי שמוקירים את התועלת האמתית, את המנוף הגדול, שיש בתוך סוכנות החלל ובכל מה שנלווה לכך.

אורי מקלב: אני אפילו הייתי שואל עכשיו שאלה מקצועית, אתה בעל מקצוע.

אורי מקלב: אם למישהו באזרחי, במישור הפרטי, היה כזה כלי ביד עם היכולות האלה, עם החשיבה, ודאי שאם הייתם משווקים את זה כמניות בבורסה, לפי דעתי זה היה משווק כאחד הדברים הכי פופולריים שיכול להיות בגלל היכולת הכלכלית, כמנוף כלכלי, ואני אומר השקעה מול תועלת.

אורי מקלב: נשאיר את זה עכשיו מבחינה עקרונית מדינית לאומית, נסתכל פרקטית תקציבית, מקצועית, וכאן אולי לעשות חשיבה.

אורי מקלב: עזוב עכשיו את הפוליטיקה, יש לנו צרכים וקשיים.

אורי מקלב: אבל כפי שאתם יודעים, לפעמים כשמשקיעים בכביש ובתשתיות זה לא רק בגלל שצריך את הכביש.

אורי מקלב: אתם יודעים מה התועלת הכלכלית שיש לכם.

אורי מקלב: זה לא למען התושב, זה התועלת הכלכלית המלאה, ואתם יודעים על הדברים האלה, ובתשתיות אתם יודעים טוב את העבודה.

אורי מקלב: לפעמים אנחנו ככה נדהמים מרוחב הלב שלכם בהשקעות.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שכל ההשקעה הזו היא כדאית לנו, ולא משנה באיזה שיטה אתם עושים את זה.

אורי מקלב: אני אומר שאולי לתפוס יותר את נושא החלל ולבדוק אותו כמו התשתיות.

אורי מקלב: מה התועלת שיש לנו מכך, ולא רק מהרמה הלאומית, אלא ברמה הפרקטית והמעשית.

אורי מקלב: כפי שאני הבנתי, וגם ברישומים ובמחקר, באופן אמיתי יש לנו את היכולות להגיע כאן עם השקעה קצת יותר גדולה ועם מינוף יותר גדול, באמת ל-3% - 4% כשמדובר בהכנסות ובתקציבי עתק שהמדינה רק תרוויח מזה.

<שלמה פשקוס: ככלל המדינה משקיעה מאוד הרבה בפיתוח ה- RND בתעשייה, וכמובן באקדמיה דרך המועצה להשכלה גבוהה ומשרד המדע.

<שלמה פשקוס: היא משקיעה הרבה מאוד תקציבים שבעיקרם מחולקים ומתוקצבים לחברות על-ידי גוף שנקרא המדען הראשי במשרד הכלכלה שעושה את זה באופן רוחבי בלי לתעדף תחומים.

<שלמה פשקוס: הוא אומר: על בסיס מצוינות, מי שיגיש הכי מצוין.

<שלמה פשקוס: זה מתוך תפיסה של הממשלה, שהיכולת של הממשלה להגיד: זה העתיד, Machine Learning זה העתיד, פארמה זה העתיד, היא מאוד מאוד מוגבלת.

<שלמה פשקוס: זה מה שמכונה עולם הטארגטים.

<שלמה פשקוס: יכולת הממשלה לצפות את העתיד, מה הדבר הכי חזק במדינת ישראל, היא מאוד מאוד מוגבלת.

<שלמה פשקוס: למרות זאת, שלושה תחומים המדינה כן שמה לעצמה, למיטב ידיעתי, אולי יש כמה תחומים שאני מפספס, ואמרה: כאן יש פוטנציאל להשקיע, גם כי יש לזה ערך שהוא לא רק ערך כלכלי אלא גם ערך לאומי, ביטחוני, מדיני וכו', וגם ערך כלכלי.

<שלמה פשקוס: זה סייבר שאתה מכיר מצוין, זה תחליפי נפט לתחבורה וזה החלל.

<שלמה פשקוס: כל היתר עדיין זה על בסיס מצוינות רוחבי.

<שלמה פשקוס: פה המדינה אמרה: זה יעד אסטרטגי, זה חזון, פה יש פוטנציאל.

<שלמה פשקוס: כמו שאמרתי קודם, אני חושב שגם במעשים הוכחנו שאנחנו מבינים את הפוטנציאל ומבינים את ההשקעה.

<שלמה פשקוס: שוב, אני קורא לדיון פתוח עם מנכ"ל משרד המדע, וכמובן עם אנשי המקצוע הרלוונטיים ככל שהוא יחליט מי רלוונטי, לחשוב על זה שוב.

<שלמה פשקוס: אבל זה צריך להיות במסגרת דיוני התקציב כמו שמתנהל כל דיון עם כל נושא.

<פרץ ואזן: רציתי להוסיף שהשאיפה של המשרד זה להגדיל את בסיס התקציב של סוכנות החלל לשנים הבאות, עד שהיכולת שלהם לתכנן תהיה רחבה יותר, והשגת היעדים כפי שאתם תראו אותם פה במצגת תהיה יותר ממוקדת, ויותר טובה ויותר אפקטיבית.

<פרץ ואזן: לכן, צריך לתת לזה, להגדיל את בסיס התקציב.

<פרץ ואזן: אנחנו נכנסים עכשיו.

<פרץ ואזן: זה בדיוק הזמן להיכנס לסדרת דיונים עם האוצר לקראת התקציב הבא.

<פרץ ואזן: אני מניח שהדברים האלה יידונו בינינו כדי להעלות אותם על סדר היום.

אורי מקלב: מאה אחוז.

אורי מקלב: אנחנו נמשיך להיות בקשר, נמשיך לעקוב.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: אם כבר דיברנו על הדימוי, אז שיהיה לכם ברור.

אורי מקלב: יש אנשים, כולל אפילו שרים ואני לא רוצה לקרוא בשמות - לא כולם - שרוצים להוריד את עצמם ממשרד המדע הטכנולוגיה והחלל.

אורי מקלב: יש כאלה שרואים בזה איזשהו תפקיד שהוא נושא לכל מיני תוכניות או לעקיצות כאלה ואחרות.

אורי מקלב: שר החלל זה שיימינג, זה איזה ביזוי מסוים כי לא רוצים לתת לך משהו אחר.

אורי מקלב: זה נתפס כאילו זה משהו שהוא מתאים לטיפוס מרחף והממשלה וכולם נסחפים לעניין הזה.

אורי מקלב: יש לנו את הנושא הביטחוני, דורשים מאתנו לשלם פנסיות ועוד דברים כאלה מהר יותר, וכל זה לעומת השקעה במחקר ובקידום.

אורי מקלב: אבל אנחנו צריכים לא לוותר על זה.

אורי מקלב: עשינו פסק זמן במצגת.

<אבי בלסברגר: זה איך שאנחנו חילקנו את אותם 180 מיליון שקל שקיבלנו לשלוש שנים בפילוח לפי ארבעת הנושאים שאנחנו הגדרנו אותם: מו"פ בתעשייה, פעילות חינוך וקהילה, למחקר הבסיסי, ולשיתופי פעולה בין לאומיים - זה החלוקה.

<אבי בלסברגר: ניתן לראות גם לפי הפלחים כאן איך זה מתחלק בתוך הפלחים.

<אבי בלסברגר: אבל כמו שאמרנו, מה אין בתקציב?

<אבי בלסברגר: זה למעשה הדברים שאנחנו חושבים שמאוד חשוב שיהיו בתקציב ושזה למעשה יאפשר לנו למנף את פעילות החלל קדימה: אחד, אין כל תכנית לאומית ממומנת.

<אבי בלסברגר: בשנת 2017 ישוגר לוויין "ונוס" שזה היה התוכנית הלאומית האחרונה האזרחית, אני מדבר על התכנית האזרחית.

<אבי בלסברגר: יש לנו הרבה ניצנים של תוכניות שמימנו את זה משיתופי פעולה בין לאומיים, אבל אנחנו לא יכולים להתקשר לתוכנית מלאה כי אין לנו תקציב לתוכנית שלמה כמו לוויין "שלום" שזה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל האיטלקי, או "אולטראסט" שזה לוויין מדעי בשיתוף פעולה עם NASA או כל תוכנית דומה שיש לנו ניצנים כאלה.

<אבי בלסברגר: אין לנו את האפשרות, אלא אולי לגמור את חיקרי ההיתכנות ושמה לעצור.

<אבי בלסברגר: אין תקציב שאנחנו רואים בו נושא חשוב לאסטרונאוט או אסטרונאוטית מישראל בשיתוף פעולה עם סוכנות חלל אחרת.

<אבי בלסברגר: אין תקצוב הולם לתשתיות סל"ה להנגשה לחינוך וחברה.

<אבי בלסברגר: אנחנו אומרים שבתקציב המעט שיש לנו אנחנו עושים את המיטב ואנחנו עושים הרבה, והתקדמנו הרבה.

<אבי בלסברגר: אבל התקצוב הוא לא מספיק.

<אבי בלסברגר: אין תמיכה מספקת בתעשייה.

<אבי בלסברגר: במחקר הבסיסי היה איזה נושא בנושאי האסטרופיזיקה שעלה מספר פעמים וזה השתתפות ב- European Space Observatory שיקנה לאקדמיה בארץ זכות להשתתף במחקרים פורצי דרך בתחום האסטרופיזיקה ששמה כל התצפיות ניתנות רק לחברים ב-ESO.

<אבי בלסברגר: זה בשוליים, יש גרעון במזומנים ל-2016.

<אבי בלסברגר: אבל זה דברים שיסתדרו, אני לא חושש שלא יסתדרו.

<אבי בלסברגר: חבל שהאדון מהאוצר עזב, אבל יש לי גם שקף.

אורי מקלב: הגיעה אלינו גם חברת הוועדה, חברת הכנסת הד"ר יפעת שאשא ביטון שהיא יושבת-ראש הוועדה לזכויות הילד.

אורי מקלב: היא חברה פעילה ויש לה רצון להשתתף הרבה בוועדות.

אורי מקלב: אני חושב שאני החתמתי אותך גם על ועדת המשנה.

אורי מקלב: בכל מקרה, תהיה המשכיות לדברים האלה.

אורי מקלב: אנחנו לא מתכוננים לעשות ועדה אחת ובזה לגמור.

<אבי בלסברגר: אנחנו נגיד מה היינו עושים אם היה לנו את אותם 300 מיליון שאנחנו חושבים שצריך בתקציב.

<אבי בלסברגר: עשינו את זה, שוב פעם פילחנו את זה לתחומים.

<אבי בלסברגר: זה תחומי העבודה שבתוך זה אנחנו רוצים כ-27% או 80 מיליון שקל בשנה לפרויקט לאומי, ושיהיה רצף של פרויקטים.

<אבי בלסברגר: לא כל פעם שיהיה פרויקט אד-הוק.

<אבי בלסברגר: אנחנו חושבים שחייב להיות רצף של פרויקט לאומי, לפחות אחד.

<אבי בלסברגר: שת"פים עם סוכנויות בין לאומיות, שת"פים קטנים ובינוניים.

<איציק בן ישראל: זה לא שזה 37 מיליון כל פעם כל שנה פרויקט לאומי אחר.

<איציק בן ישראל: פרויקט לאומי עושים פעם בכמה שנים, אבל הוא נמשך כמה שנים.

<איציק בן ישראל: זה אומדן הנתח התקציבי השנתי.

<איציק בן ישראל: אבל פרויקט לאומי אופייני עולה 100 מיליון דולר או דברים כאלה.

<איציק בן ישראל: זה סדר הגודל ואז אתה צריך למשוך אותו על כמה שנים.

<איציק בן ישראל: זה הנתח השיקלי השנתי המשתמע מהדבר הזה.

<אבי בלסברגר: כן.

<אבי בלסברגר: בהנחה שכל חמש שנים לפחות יש לנו פרויקט לאומי אחד, זה ככה מתוקצב אצלנו.

<אבי בלסברגר: מעבר לזה, אנחנו רוצים לעשות גם פרויקטים קטנים, לא רק פרויקטים גדולים.

<אבי בלסברגר: אנחנו צריכים להכין את הפרויקט הלאומי הבא.

<אבי בלסברגר: זה לא בדקה אלא נדרשות הרבה הכנות לפרויקט כזה.

אורי מקלב: פרויקטים לאומיים זה בשיתוף פעולה?

<אבי בלסברגר: כן.

<אבי בלסברגר: היום עשינו את "ונוס" שזה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הצרפתית.

<אבי בלסברגר: פרויקטים שיש לנו בקנה זה או בשיתוף פעולה עם NASA או בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל האיטלקית, או עם ESA.

אורי מקלב: באיזה תחום?

אורי מקלב: האם בתחום החקלאות או בתחום התקשורת?

<אבי בלסברגר: יש לנו את פרויקט "שלום" שהוא תצפית בתחום רב-צבעי שזה בתחום החקלאות, ניטור משאבים, ניטור זיהום אוויר.

<אבי בלסברגר: זה פרויקט שיש לו גם פוטנציאל מסחרי גדול מאוד.

אורי מקלב: במסגרת הדיונים העקיפים בנושא הזה דיברו באמת שכל הנושאים האלה הם היום פופולריים מאוד גם באו"ם, אבל בכלל כפרויקטים בין-לאומיים.

אורי מקלב: רואים בזה דבר שהוא בסיס לפרויקט משותף.

<אבי בלסברגר: יש לנו פרויקט אחר שהוא בתחרות נמצא כרגע ב- NASA.

<אבי בלסברגר: הוא מתחרה בין פרויקטים אחרים של NASA.

<אבי בלסברגר: אבל אנחנו בשיתוף פעולה עם NASA מתחרים על הפרויקט הזה, או למעשה שיתוף פעולה עם אוניברסיטת קליפורניה אפשר לקרוא לזה.

<אבי בלסברגר: מתחרים בתוך NASA על הפרויקט הזה שהוא בתחום האסטרופיזיקה, הוא בתחום המדע הטהור.

<אבי בלסברגר: מעבר לזה, יש את כל הנושאים של תמיכה בתעשייה.

<אבי בלסברגר: אתה יכול לראות כאן רשימה ארוכה של תעשיות שעוסקות בנושא, כולל סטארטאפים.

<אבי בלסברגר: אבל כמו שאמרתי, גם בנושא התקשורת אנחנו שמים דגש רב כי חייבים שתהיה המשכיות לנושא תקשורת בארץ.

<אבי בלסברגר: יש כאן גם נתח לפרויקטים באקדמיה, גם בתחום האסטרופיזיקה וגם בתחום ההנדסה, הנדסת החלל, חינוך וקהילה, ויש נתח של 3% מהתקציב שמוקצה לתפעול שוטף של הסוכנות.

אורי מקלב: המחקר מתוקצב ב-13%.

אורי מקלב: האם זה כורח המציאות או שבארגון כזה מקובל שזה הנתח שנתון למחקר כשיש תקציב מוגבל?

אורי מקלב: משום מה אני רואה שנושא המחקר נפגע ראשון.

<איציק בן ישראל: אם אתה שואל מה מקובל בסוכנויות אחרות בעולם, זה מספר יותר נמוך באחוזים.

<איציק בן ישראל: אבל אני לא רוצה להשוות את זה, באבסולוטי זה בכלל - - -.

<איציק בן ישראל: אנחנו היינו עם השר לא מזמן בוושינגטון, פגשנו את ראש NASA.

<איציק בן ישראל: הוא אמר שהוא מאוד עסוק כי הוא קיבל הפתעה מהקונגרס.

<איציק בן ישראל: הוא הגיש בקשת תקציב והוא קיבל קצת יותר אז הוא צריך לרוץ לעשות.

<איציק בן ישראל: כמה ביקשת וכמה קיבלת?

<איציק בן ישראל: ביקשתי 17 מיליארד דולר לשנה, קיבלתי 20.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, הוא קיבל 3 מיליארד דולר יותר ממה שהוא ביקש.

אורי מקלב: בעיות של עשירים.

<איציק בן ישראל: האחוזים המקובלים בעולם הם יותר גבוהים.

<איציק בן ישראל: הנתחים פה מסודרים במיטה הצרה הזאת בניסיון לתת משהו לכל המגזרים עם איזשהו סדר עדיפות.

<אבי בלסברגר: בזה אני פחות מסיים את מה רצינו לעשות.

<אבי בלסברגר: יש לי כאן עד מצגת שלמה מה עשינו בשנים האחרונות, אני אראה את זה בקצרה קצרה רק להשאיר מקום לדיון.

<אבי בלסברגר: כמו שאמרתי, שיתופי פעולה בין לאומיים הם ליבת העשייה שלנו, גם כי זה נותן לתעשייה וגם לאקדמיה פתח להיפתח החוצה ולעבוד עם התעשיות הזרות ולעבוד עם סוכנויות אחרות.

<אבי בלסברגר: זה רשימה קצרה ממה שאנחנו עושים, אבל אנחנו רואים שעם כל הסוכנויות המרכזיות אנחנו עובדים.

<אבי בלסברגר: אנחנו עובדים עם הסוכנות הצרפתית, עם הקנדית, עם הגרמנית, כמובן עם NASA, עם הסוכנות האירופית.

<אבי בלסברגר: לאחרונה, וזה נקודה שאני רוצה לציין, הצטרפנו ל-so called סוכנות החלל של האו"ם.

<אבי בלסברגר: אחרי הרבה הרבה מאמצים של משרד החוץ ומשרד המדע הצלחנו להתקבל, ונדמה לי שזו החלטה פה אחד, שנה שעברה לסוכנות החלל של האו"ם.

<אבי בלסברגר: אנחנו פתאום מגלים שרוצים אותנו שם.

<אבי בלסברגר: זה אחד המקומות באו"ם שכן רוצים אותנו ודעתנו נחשבת שם.

<אבי בלסברגר: זה פעילות שעשו משרד החוץ ומשרד המדע שנה שעברה.

<אבי בלסברגר: היא נגמרה שנה שעברה, הם עובדים על זה כבר שנים.

<פרץ ואזן: החתימה היתה לפני כחודשיים.

<אבי בלסברגר: חתימה היתה לפני כחודשיים, כפי שמציין המנכ"ל.

אורי מקלב: מתברר שלא כל כך רצו אותנו.

אורי מקלב: היום מדירים ומוציאים אותנו ממקומות, כך שכל הכנסה זה ודאי בשורה טובה.

<אבי בלסברגר: פרויקטים שעשינו - למעט "ונוס" שזה פרויקט שישוגר שנה הבאה, כל מה שמצוין לפחות בשורה העליונה - - -

אורי מקלב: יש כבר תאריך ויעד ל"ונוס"?

<אבי בלסברגר: כרגע זה יוני 17'.

<אבי בלסברגר: אני מסתכל לנציג התעשייה האווירית כי הם עושים את זה והם משגרים.

<אבי בלסברגר: אני מוודא שאני אומר תאריך נכון.

<אבי בלסברגר: למטה יש כמה פרויקטים באקדמיה.

אורי מקלב: תוכלו להזמין את חברי הוועדה לשיגור.

<אבי בלסברגר: זה בדרום אמריקה, זה מאתר השיגור של התאחדות החלל האירופית.

אורי מקלב: זה בגלל המקום הצר שיש לנו לשיגורים כאלה?

אורי מקלב: אם כי זה צד מערב וזה בדיוק הפוך ממה שצריך לשגר.

אורי מקלב: בחלק המזרחי שלנו אנחנו בכלל לא יכולים כמעט בגלל השכנים שלנו.

<איציק בן ישראל: כדור הארץ מסתובב ממערב למזרח.

<איציק בן ישראל: לכן, צריך לשגר את זה ככה, עם התנועה.

<איציק בן ישראל: אנחנו מזרחה אי-אפשר כי השלבים של הטיל המשגר נופלים בדרך.

<איציק בן ישראל: אנחנו משגרים הפוך ומפסידים אנרגיה.

<איציק בן ישראל: בגלל הפסד אנרגיה הזה אנחנו היינו צריכים להשקיע בהקלת המשקל של הרכיבים.

<איציק בן ישראל: אפילו הברגים בלוויינים חלולים, אפילו הברגים.

<איציק בן ישראל: אתה לא חוסך כמעט כלום, אבל בהקלת המשקל כדי שנוכל.

<איציק בן ישראל: את הלוויינים הצבאיים אנחנו לא יכולים לשגר מחו"ל והכל בנוי על התשתית הביטחונית, כמו שאמרתי קודם.

<איציק בן ישראל: הלוויינים האזרחיים כמובן אפשר לשגר מחו"ל ואז אנחנו מסתובבים ומנסים לקנות.

<איציק בן ישראל: לצרפתים יש במרכז אמריקה, מרכז היבשת, מושבה.

<איציק בן ישראל: כולם מדברים, דרך אגב, על ישראל ועל קולוניאליזם.

<איציק בן ישראל: צרפת מחזיקה את גינאה הצרפתית עד היום רק בשביל זה, בשביל לשגר משם כיוונים שהם צריכים.

<איציק בן ישראל: מצרפת שוב יש בעיה מזרחה.

<אבי בלסברגר: אני אדלג על הפירוט של הפרויקטים, שוב, אני מדגיש את החשיבות של ההמשכיות של לווייני תקשורת בישראל.

<אבי בלסברגר: אנחנו עושים מו"פ באקדמיה.

<אבי בלסברגר: יש כאן את המוסדות שאנחנו משקיעים בהם במו"פ.

<אבי בלסברגר: פרויקט שנעשה בטכניון, פרויקט הנדסי, שזה נקרא אצלנו מו"פ באקדמיה, אבל בסופו של דבר זה לוויינים שמשוגרים על-ידי עבודה של סטודנטים.

<אבי בלסברגר: גם בפרויקט הזה אנחנו תומכים, הוא נקרא /SAMSON גם הוא ישוגר בשנה הבאה, וגם לו צריך לדאוג להמשכיות אחרי הפרויקט הזה.

<אבי בלסברגר: פיתוח בתעשייה, יש כאן רשימה של תעשיות, החל מהגדולות שזה תעשיה אווירית, רפאל, אלביט, גילת, והתעשיות החדשות או מה שנקרא New Space הקטנות שגם הן זוכות לתמיכה מאתנו.

<אבי בלסברגר: יחד עם זאת, כפי שהדגשתי תקציב התמיכה הוא מאוד קטן.

<אבי בלסברגר: לא דומה למה שיש במדינות דומות לנו בעולם, ולא בטוח שהוא יאפשר להם לפרוץ קדימה עם התקציבים האלה.

<אבי בלסברגר: חינוך וקהילה זה נושא שאנחנו משקיעים בו הרבה, בעיקר בהנגשת החלל, בפיתוח תשתיות ידע לצעירים, ומסלולי העשרה ומחקר לתלמידים, תוך כדי אמונה שהנגשת החלל וחינוך של צעירים בסופו של דבר יתמוך באופן כללי בחינוך למדעים של צעירים שזה נושא שכאן עומד היום בחזית העדיפויות של מדינת ישראל.

<אבי בלסברגר: זה בגדול מה שאנחנו עושים.

<אבי בלסברגר: יש פרויקט בנושא חינוך שאולי כדאי לציין אותו וזה SPACE IL.

<אבי בלסברגר: למעשה זו עמותה שמשתתפת בתחרות של גוגל להטסת לוויין, או חללית כפי שהם קוראים לזה, לירח.

<אבי בלסברגר: אבל דרך הפרויקט הזה הם עוסקים הרבה הרבה הרבה בחינוך וזו פעילות מבורכת.

<אבי בלסברגר: דבר אחרון, באוקטובר 2015 הצלחנו להביא את כנס החלל העולמי, כנס עם 3000 משתתפים, לכאן, לירושלים.

<אבי בלסברגר: זה הכנס המרכזי בנושא חלל בעולם שכל שנה מתקיים במדינה אחרת, ויש על זה מכרז ותחרות היכן הוא מתקיים.

<אבי בלסברגר: הצלחנו להביא אותו לירושלים והוא היה הצלחה למרות שהוא היה בתקופה קשה מאוד.

אורי מקלב: הוא היה בתקופה ביטחונית, אירועים ביטחוניים בירושלים.

אורי מקלב: נפגשתי עם שר המדע והטכנולוגיה עם מנכ"לית חברת התעופה בארצות הברית לוקהיד מרטין.

אורי מקלב: היא אמרה לנו אז שהיא מאוד התרשמה, זו הפעם הראשונה שלה בישראל.

אורי מקלב: בכל אופן יש לה מושגים קצת והיא היתה מאוד מרוצה.

אורי מקלב: אנחנו באמת עמדנו במשימה בכבוד גדול, בצורה מכובדת ביותר.

<אבי בלסברגר: מודה לכם על ההקשבה, קיצרתי ככל האפשר.

אורי מקלב: זה בסדר גמור.

אורי מקלב: זו פגישה ראשונה ואנחנו רוצים קצת לשתף.

אורי מקלב: אנחנו בסך הכול מדברים באופן כללי ואנחנו רוצים לשמוע משהו מכם.

אורי מקלב: אבל לפני זה, אנחנו ממש נבקש מחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון להגיד כמה דברים.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, כבוד היושב ראש.

יפעת שאשא ביטון: ראשית, אני מתנצלת כי אני במקביל מנהלת דיון בוועדה.

יפעת שאשא ביטון: עשיתי הפוגה קצרה כדי לבוא לכאן, למרות שהם נורא ככה לוחצים.

יפעת שאשא ביטון: אני יכולה רק לבשר לכם שהיום כבר הגענו לסיכום שאנחנו נתאם, ננסה לתאם, את הוועדות שלנו כדי שאני אוכל גם ליהנות מהדיונים שמתרחשים כאן.

אורי מקלב: לא תיאמנו את הדברים, אני אמרתי כמעט את אותם דברים בלי שתדעי.

יפעת שאשא ביטון: סליחה, אני מתנצלת.

אורי מקלב: הפוך, זה סימן שהדברים נכונים.

אורי מקלב: איך כתוב?

אורי מקלב: כיון שהדבר נשנה פעמיים סימן שבאמת הדבר אומר ה' לעשותו.

יפעת שאשא ביטון: אני גם מגלה, אני חוטאת בבורות.

יפעת שאשא ביטון: אבל אני מוכנה לחטוא בבורות הזו בשביל להבהיר עד כמה חשוב שיהיה את המידע הזה, עד כמה חשוב להביא את המידע הזה לציבור כך שהציבור יבין שכשמדובר בחלל, ומתקצבים חלל אז לא מתקצבים מותרות.

יפעת שאשא ביטון: זה לא רק האסטרונאוטים והשיגורים שנוהגים להראות לנוף אלא זה באמת היום יום שלנו, אם זה הלוויינים וכל הרשתות השונות שאף אחד מאתנו לא יהיה מוכן להיות בלעדיהם, ואפילו לכמה שעות בודדות.

יפעת שאשא ביטון: בתוך כך, כמובן להכניס את זה לתוך מערכת החינוך בהקשר הנכון ובמשמעות היומיומית של זה.

יפעת שאשא ביטון: אני באמת כאן כדי לברך, אני כאן כדי להגיד לכם כמה חשוב להביא את זה כמו שזה, ולא להשאיר את זה רק בכותרת שנקראת חלל, כדי שיהיה אפשר באמת לגייס יותר תמיכה גם במשאבים וגם בדעת קהל לקידום הנושא החשוב הזה.

יפעת שאשא ביטון: תודה, וכולי באמת התנצלות.

יפעת שאשא ביטון: אבל השארתי קבוצה שם שגם בפניהם אני הולכת להתנצל עכשיו על זה שהם המתינו לי.

אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את ההשתתפות שלך ואת המאמץ שעשית.

אורי מקלב: גם ערכית חשובה לנו מאוד ההשתתפות שלך.

אורי מקלב: אנחנו מודים לך על כך.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני אשתף פעולה בהמשך.

יפעת שאשא ביטון: הנה, כבר באו לקרוא לי.

אורי מקלב: מר גרשון כהן, מנהל אגף הטכנולוגיה במשרד החינוך בבקשה.

אורי מקלב: דיברו כאן על חינוך.

אורי מקלב: הם אמרו שהם משקיעים קצת בעניין הזה ממה שיש להם.

אורי מקלב: נשמח לשמוע על קהילה על בתי ספר.

אורי מקלב: זה דור העתיד שלנו בעניין הזה.

אורי מקלב: זה לא דיון ראשון שאנחנו נוגעים בעניין הזה.

אורי מקלב: בהקשרים אחרים אנחנו חושבים שהנושא הזה של טכנולוגיה, מדע וחשיפה, גירוי הנוער, זה דבר שצריך להתחיל מגן הילדים.

אורי מקלב: כבר בגן הילדים צריך להכשיר ולתת מנוף לכל אחד בכישורים שלו וביכולות העתידיות שלו ככל שאנחנו יכולים לצפות את העתיד.

אורי מקלב: כמשרד החינוך יש לכם תפקיד חשוב מאוד בעניין.

<גרשון כהן: אנחנו בסך הכול בערך בשמונה בתי ספר התמחינו בתחום הזה שנקרא חלל במסגרת מגמה מדעית טכנולוגית שכל התלמידים לומדים לפחות 5 יחידות פיזיקה בבחירה ראשונה.

<גרשון כהן: הם לומדים במדעי ההנדסה שזה שלושה ערוצי ידע: בתחום האלגוריתמיקה, תחום האלקטרוניקה, ותחום שהוא תחום בחירה, במקרה בשמונה בתי ספר זה תחום החלל.

<גרשון כהן: יש שיטה אנלוגית ובהזדמנות אחרת ארחיב את הדיבור.

<גרשון כהן: מבצעים פרויקט גמר בהיקף של 5 יחידות.

<גרשון כהן: אנשים בתחום עוזרים לנו והם המדריכים של התלמידים שלנו.

<גרשון כהן: אזכיר רשימה קצרצרה של כמה פרויקטים שרק בשנה האחרונה עשינו: זה מערכות לצילום לספורט ימי מהאוויר, איתור קליטת לוויינים, חישוב מסלולם המדויק של ננו-לוויינים בטכנולוגיית SLR, מנגנון שיגור ננו-לוויינים, וכן הלאה וכן הלאה.

<גרשון כהן: שלחתי לכם את המצגת, וברצון רב אני מאשר להפיץ אותה לחברים כדי שתראו את היכולות שלנו.

<גרשון כהן: אנחנו רק רוצים להרחיב ולהעמיק ולהגדיל את כמות התלמידים.

<גרשון כהן: זה תלמידים ש-100% זכאים לבגרות.

<גרשון כהן: כשאני אומר 5 פיזיקה אז זה ברור שזה 5 במתמטיקה וזה ברור שזה 5 אנגלית ועוד כמה חמישיות.

<גרשון כהן: זה התלמידים הכי טובים.

אורי מקלב: כל בתי הספר האלה הם במגזר היהודי?

<גרשון כהן: בעיקר במגזר היהודי, אין לנו במגזר הערבי.

<גרשון כהן: אנחנו לא יכולים להכריח, אנחנו רוצים להרחיב את זה.

אורי מקלב: בתחרויות שהיו פה דווקא ראינו שהמגזר הערבי הצטיין במסגרות אחרות במגמות האלה.

<פרץ ואזן: גם בתחרויות שלנו המגזר הערבי - - -

אורי מקלב: הצטיין בעניין הזה.

<גרשון כהן: אנחנו רוצים להרחיב ולהעמיק את הנושא הזה.

<גרשון כהן: כמובן שזה מיועד לטובים שבטובים.

אורי מקלב: אתם רואים בזה כדבר מספק או שאתם רואים בזה כזה מה שיש?

<גרשון כהן: אחת הבעיות הקשות שלנו זה מורים.

אורי מקלב: סיפרת בהזדמנות אחרת שאתה מאשר משרה וחצי או משרה ושליש למורים.

<גרשון כהן: זה מדבר על משהו אחר.

<גרשון כהן: גם לקבוצה המצומצמת הזו קשה לנו להשיג מורים ומנחים של פרויקטים בעלי יכולות.

<גרשון כהן: התלמידים האלה הם מצוינים.

<גרשון כהן: יש לנו בעיה של כוח אדם.

<גרשון כהן: מה שעשינו זה סיפור אחר ונפרד.

אורי מקלב: ישבה אצלנו מנכ"לית אינטל בארץ והיא שאלה במה היא יכולה לעזור לקהילה.

אורי מקלב: בין שאר הדברים המשותפים, במיוחד בתחום הנוער, בתחום קידום מגזרים שצריך לתת להם העדפה מסוימת ולהכשיר אותם, דיברנו גם על זה שיש בתוך אינטל חומר אנושי פדגוגי מעולה מאוד מאוד.

אורי מקלב: גם אדם מקצועי לא תמיד יודע להעביר את החומר בצורה נכונה ומרתקת ומעודכנת בבית הספר.

אורי מקלב: דיברנו על זיהוי אנשים שלא רואים את עצמם מורים בעתיד, אבל כתרומה לקהילה וכשיתוף פעולה עם אינטל הם יכולים לשמש ככוח הוראה מקצועי מעולה בתחום הטכנולוגי ובמדעי המחשב.

אורי מקלב: זה בסיס לשיתוף פעולה.

אורי מקלב: יכול להיות שגם כאן

אורי מקלב: אפשר לעשות את זה וצריך לחשוב על שיתוף פעולה בתחום הזה.

אורי מקלב: זה יכול להיעשות פעם בשבוע.

אורי מקלב: אני יודע שהגמישות של משרד החינוך בעניין הזה היא לא גדולה, אבל אולי כפרויקטים מסוים עם עמותות ניתן לעשות זאת.

אורי מקלב: יש לא מעט עמותות שרוצות להשקיע בחינוך והן מחפשות את שיתוף הפעולה.

אורי מקלב: אולי תוכל לזהות את האנשים הללו ולעשות ממשק וחשיבה קצת יותר גדולה.

<גרשון כהן: אנחנו עושים המון בנושא הזה.

<גרשון כהן: קשה, קשה להתחרות במערכת התעשייתית.

<גרשון כהן: לא הטובים ביותר מגיעים להוראה, לצערנו הרב.

<גרשון כהן: עושים את כל המאמצים כדי להרחיב את המעגל.

<גרשון כהן: יש לנו שבעה-שמונה בתי ספר, ואם מחר ארצה לעשות עוד עשרה בתי ספר אינני יודע מאיפה אביא מורים.

<גרשון כהן: אם אינטל או חברות אחרות וכן הלאה – ברצון רב.

<גרשון כהן: הלוואי ונוכל לעשות.

<גרשון כהן: אתה יודע שעשינו קורסי הסבה של אקדמאים ושל פורשי היי טק, זה היה בדיון הקודם.

<גרשון כהן: לצערנו הרב, לא שרדו במערכת.

<קריאה: מה השכר?

<גרשון כהן: השכר - שכר.

<גרשון כהן: זה לא תלוי בי.

<גרשון כהן: צריך לברר.

אורי מקלב: ודאי שאחד הדברים זה השכר.

אורי מקלב: גם המגזר הפרטי מציע אחרת.

אורי מקלב: זה חלק מהדברים שעליהם אנחנו צריכים לחשוב.

<גרשון כהן: הוא נגע בנקודה העיקרית.

<גרשון כהן: אם יהיה כסף יגיעו.

<גרשון כהן: אם לא יהיה כסף לא יגיעו.

<גרשון כהן: אני לא יכול להתחרות.

אורי מקלב: ודאי.

אורי מקלב: אדוני, רצית להתייחס?

<רן ליבנה: כן.

<רן ליבנה: אני רן ליבנה ואני מנכ"ל קרן רמון.

<רן ליבנה: אנחנו מפעילים תוכניות ליבה שמאושרות על-ידי משרד החינוך בתחום החלל.

<רן ליבנה: בשנה הבאה אנחנו מפעילים ב-30 בתי ספר.

<רן ליבנה: אנחנו מתעסקים רק בחינוך לחלל.

<רן ליבנה: הממשק שלנו עם סוכנות החלל הוא נהדר, ואנחנו נהנים.

<רן ליבנה: בניגוד לרוב האנשים כאן, אנחנו גם לא דורשים תקציב, וזה בכלל כיף.

אורי מקלב: מאיפה התקציב שלכם?

אורי מקלב: האם הוא מתרומות?

<רן ליבנה: התקציב שלנו הוא ממכירת שירותים ומתרומות.

<רן ליבנה: אני מתנצל שאצטרך ללכת כי אני בדרך לפגישה עם תורם, ובגלל זה אני גם מרגיש over dressed.

אורי מקלב: בהצלחה.

<רן ליבנה: יהיה בסדר.

<רן ליבנה: הסיפור של חינוך לחלל הוא לא 5 יחידות בגרות בחלל, הוא גם.

<רן ליבנה: הסיפור של הנגשת חלל לבני הנוער מתחיל בזה שהורה שרוצה ללמד את הילד שלו תכנות, סייבר, רובוטיקה, יכול לקחת את הילד שלו לחוג אם זה לא נמצא בבית הספר.

<רן ליבנה: לא בכל בית ספר צריכים ללמוד 5 יחידות בגרות.

<רן ליבנה: אם אני רוצה ללמד את הילדה שלי רובוטיקה ארשום אותה לחוג, ואם אני רוצה ללמד אותה חלל אני יכול לקחת אותה לפלנטריום.

<רן ליבנה: החברים הנכבדים שמבינים הרבה יותר בטכנולוגיות חלל ממני יגידו: חביבי, פלנטריום זה אסטרונומיה.

<רן ליבנה: זה נחמד, זה חשוב.

<רן ליבנה: אבל זה לא זה.

<רן ליבנה: לשמחתי, בסוכנות החלל אנחנו מנסים לייצר להם את האקו-סיסטם הזה של לימודי חלל שהוא מעבר לחינוך הפורמלי.

<רן ליבנה: זה כולל יצירת קהילת מורים או מורים שאנחנו נמצאים איתם בממשק.

<רן ליבנה: מדי שנה יש כנס של מורים שמגיעים אליו 500 מורים ומאוד נהנים, מורים היום בפיזיקה, בכימיה, לביולוגיה, לכל מקצועות המדע.

<רן ליבנה: הם מאוד רוצים לקבל תכנים לחלל ואנחנו צריכים לעבוד על זה ביחד ובכוחות משותפים.

<רן ליבנה: זה צריך להיות שיתוף פעולה בין מגזרי.

<רן ליבנה: אני כן אומר שאחד הדברים שנצטרך זה גם הסיפור הזה של התעשייה, כמו שאמרת.

<רן ליבנה: כי התעשייה בישראל, ואנחנו יכולים להתווכח פה הרבה מאוד, היא פחות פתוחה לשיתופי פעולה עם מערכות חינוך.

<רן ליבנה: כל אחד פה יגיד שיש פרויקט "דוכיפת" שהוא מקסים וכיוצא בזה.

<רן ליבנה: אבל היום אם מנהל בית ספר פונה לאחת התעשיות לסיור סביר להניח שאם הוא לא יעבור דרך סוכנות החלל או דרך קרן רמון או דרך גורם שהוא קצת יותר מוכר, יהיה קשה לו לקבל סיור.

<רן ליבנה: ההבדל ביני ובין רוב האנשים שלי כאן

<רן ליבנה: הוא שרוב העבודה שלי היא מול תורמים ומול מנהלי בתי ספר.

<רן ליבנה: זוהי לפחות התחושה של מנהלי בתי הספר.

<רן ליבנה: יכול להיות שהם גם לא יודעים לפנות, זה גם כן אפשרי.

<רן ליבנה: זה נושא ששווה להתייחס אליו.

<רן ליבנה: אני צוואר הבקבוק.

<קריאה: זה נכון לחלוטין.

<רן ליבנה: זה נכון לחלוטין.

<רן ליבנה: אנחנו מתכננים בשנה הקרובה לעשות מהלך גדול ואנחנו מקווים מאוד שהוא גם לא דורש כסף.

<רן ליבנה: אנחנו מקווים מאוד שנצליח.

אורי מקלב: רן, תודה רבה על הדברים.

אורי מקלב: הצפת נושא, אבל אין לך שולחן.

אורי מקלב: אתה גם לא יוזם דברים כאלה כי אתה עסוק ביעדים שלך.

אורי מקלב: אבל כדאי שיהיה שולחן איתך ועם משרד החינוך ועם גופים כאלה כדי לקחת את הנושא.

אורי מקלב: חלק מתפקידיה של ועדת המשנה הוא להציף את הנושאים במסגרת הוועדה, אבל היא צריכה להיות גורם שדוחף לדיונים שבהם חושבים איך פותרים ואיך מקדמים את העניינים האלה משום שאם זה נשאר בחלל זה לא מתקדם.

אורי מקלב: צריכים לחשוב על כוחות ההוראה, על הגברת המודעות לנושא.

אורי מקלב: מאיר חן, בבקשה.

אורי מקלב: אתם יושבים ביהוד והוועדה ביקרה אצלכם.

<מאיר חן: כן, בהחלט.

<מאיר חן: אני רוצה להביא את הפן של התעשייה ולחדד ולהוסיף על אבי.

<מאיר חן: כמובן איחולי הצלחה לאבי.

<מאיר חן: שוק החלל העולמי הוא שוק מאוד גדול בכסף והוא שוק שגדל.

<מאיר חן: אומנם השוק הזה הוא מאוד מאוד גדול אבל הגנרטור שלו זה הרבה מאוד השקעות של מדינות שהכירו בחשיבות האסטרטגית של החלל, גם ברמה לאומית וגם ברמת החינוך וגם ברמת הכלכלה.

<מאיר חן: כתעשייה אנחנו צריכים להילחם בהשקעות האלה.

<מאיר חן: עד היום לא הצלחנו למצות את תקציבי סל"ה.

<מאיר חן: לא בגלל חוסר תקציבים אלא גם בגלל כלים שיש לסל"ה או שחסרים לסל"ה בשביל להשקיע בחלל, וחלל זה כסף גדול.

<מאיר חן: הנתח הכי משמעותי בשוק החלל זה שוק לווייני התקשורת ושירותי התקשורת.

<מאיר חן: הרבה מאוד מדינות משקיעות סכומים ניכרים בתחום הזה.

<מאיר חן: אנחנו, לעומת זאת, נמצאים במצב שהתחום הזה עומד להיסגר בקיץ, תחום לווייני התקשורת בתעשייה האווירית.

<מאיר חן: אין שום פרויקט לאומי, אין שום השקעה לאומית, לא במשרד הביטחון ולא במשרדים אחרים.

<מאיר חן: אם בקיץ לא יהיה איזשהו שינוי משמעותי אנשים ייאלצו לעבור לפרויקטים אחרים ויהיה מאוד קשה להקים את התחום הזה מחדש.

<מאיר חן: התחום הזה הוא אסטרטגי, לא בהיבט הביטחוני אלא בהיבט של מדינת ישראל.

<מאיר חן: מדינת ישראל מקושרת לעולם על-ידי לווייני התקשורת וסיבים אופטיים.

<מאיר חן: בלי הלוויינים האלה אין לנו קשר לעולם.

<מאיר חן: פה אני מציע שנסתכל על תוכנית רב-שנתית.

אורי מקלב: יש הזמנות מגורמי חוץ בתחום הזה?

אורי מקלב: האם יש לנו מתחרים יותר טובים?

<מאיר חן: אין הזמנות בכלל.

<איציק בן ישראל: אני רוצה להתייחס ללווייני התקשורת.

<איציק בן ישראל: לווייני תקשורת זה עניין מסחרי ואפשר לרכוש בעולם לווייני תקשורת.

<איציק בן ישראל: למדינה בגודל של ישראל שהיא מייצרת במקרה הטוב לוויין אחד פעם בשלוש שנים, במקרה הטוב, קשה מאוד להתחרות בחברות שמייצרות חמישה-שישה לוויינים בשנה, ויש כאלה – מסחרית.

<איציק בן ישראל: עד היום היכולת של התעשייה האווירית היתה בנויה בעיקרה על איזה קומבינציה של הזמנות שחלקן ניצול הזדמנות מסחרית וחלקן מתת-מערכות בתוך הדבר הזה לפחות ממשרד הביטחון.

<איציק בן ישראל: כך הגענו לחמישה לווייני תקשורת כ"שעמוס 6" הולך להיות משוגר.

<איציק בן ישראל: אחד מהם נקנה בחו"ל.

<איציק בן ישראל: אפילו מדינת ישראל קנתה לעצמה לוויין אחד בחו"ל כי היה קשה לעמוד בהפרשי המחיר.

<איציק בן ישראל: חמישה לווייני תקשורת יוצרו בארץ.

<איציק בן ישראל: איך אפשר להיכנס לשוק הזה?

<איציק בן ישראל: בתוך התוכנית הלאומית שהזכרנו לך קודם יש שני תתי-תחומים מרכזיים טכנולוגיים שאחד מהם זה לווייני תקשורת.

<איציק בן ישראל: בשביל להיכנס לשוק אנחנו לא יכולים להגיד לתעשייה האווירית: קחי את לווייני התקשורת ותייצרי אותם בחצי המחיר.

<איציק בן ישראל: היא לא תעשה את זה בחיים, מה גם שרוב המערכות שקונים אותן מאותן החברות שאחרי זה מתחרות על הלוויין כולו.

<איציק בן ישראל: לכן, צריכים לבוא עם איזושהי גישה אחרת, כמו שעשינו עם לווייני קלי המשקל, הזעירים יותר, שאומרת: יש משהו בלוויין שלנו שאתה לא יכול לקנות בלוויינים בארצות הברית או ברוסיה.

<איציק בן ישראל: זה דורש השקעה במחקר ובפיתוח.

<איציק בן ישראל: זה היה חלק מהתוכנית הקודמת שלנו.

<איציק בן ישראל: אמרתי לך שבמקום 300 מיליון קיבלנו סכום שבסוף היום הוא בערך 60 מיליון, וזה לא נכנס כי מדובר בהשקעות גדולות.

<איציק בן ישראל: אבל אין דרך אחרת.

<איציק בן ישראל: הדרך הנכונה להיכנס לתוך הדבר זה היא דרך השקעה במו"פ.

<איציק בן ישראל: מאיר מלין ואומר שעד שיהיו לנו תקציבים ועד שהממשלה והאוצר, בינתיים יש לנו תשתית שנצטרך לסגור אותה כי אחרי "עמוס 6" אין יותר הזמנות.

<איציק בן ישראל: זה נכון מאוד, זה המצב.

<איציק בן ישראל: זה במישור אחר.

אורי מקלב: אנחנו לא נעשה את זה בדיון הקצר, אבל בוודאי שדרושה חשיבה בעניין הזה.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להיות ייחודיים ומיוחדים בהכל, אבל אנחנו צריכים להתמקד במשהו.

אורי מקלב: לעם הארץ היה נראה שבלווייני התקשורת יש לנו איזשהו ערך מוסף בגלל שהיו כמה.

אורי מקלב: אם אתם אומרים שלא אז צריך לעשות מה שצריך.

אורי מקלב: אנחנו צריכים להשתמש ביכולת שלנו.

<איציק בן ישראל: אנחנו שמטנו.

<איציק בן ישראל: היה לנו איזשהו יתרון לפני 10 - 15 שנה.

<איציק בן ישראל: אגב, זה הולך וקורה לנו לאט גם בלוויינים הקלים.

<איציק בן ישראל: עדיין יש לנו יתרון בלוויינים הקלים, אבל לאט לאט היתרון הזה הולך ונשמט מידינו.

<איציק בן ישראל: לכן, אסור לחכות יותר מדי.

אורי מקלב: אתם בוודאי מעלים את זה בדיונים המקצועיים.

אורי מקלב: אבל מטרת השולחן הזה היא שזה גם יעלה לתודעה ציבורית.

אורי מקלב: כשהציבור שומע איזה יתרון איבדנו ומה אנחנו עלולים לאבד גם היום ומה מידת ההשקעות ולמה אנחנו עושים את זה זה משפיע.

אורי מקלב: בשביל לקבל היום מעונות אתה צריך לעשות מחאת העגלות, כך זה היום עובד בכל תחום.

אורי מקלב: גם חברי הכנסת עובדים כך.

אורי מקלב: אם זו הגישה אז אנחנו נמצאים כאן כדי להעלות את הנושאים ולשמש שולחן לדבר הזה.

<מאיר חן: בתחום לווייני התצפית אנחנו כמובן נמשיך לתת מענה למשרד הביטחון.

<מאיר חן: אבל אם אנחנו רוצים לפרוץ אז אנחנו צריכים פרויקט שהוא גנרטור.

<מאיר חן: הוזכר פרויקט "שלום".

<מאיר חן: עשינו המון עבודה וגם כל התעשיות בארץ.

<מאיר חן: הוא בהחלט בעל פוטנציאל כלכלי מאוד גדול גם בתחום חלל וגם בתחום העיבוד ופיתוח תחומים חדשים במדינת ישראל.

<מאיר חן: אני מאוד אשמח אם תהיה השקעה משמעותית בהתנעה של הפרויקט הזה.

<מאיר חן: באופן כללי, אני חושב שהתעשייה בארץ, גם הקטנים, וגם הגדולים, יודעת מה לעשות.

<מאיר חן: אנחנו רק צריכים את הכלים ואת העזרה שלכם לעשות את זה.

אורי מקלב: אני מודה לך על הדברים.

אורי מקלב: היינו אצלכם בסיור ומאוד התרשמנו.

אורי מקלב: אנחנו מזכירים את זה שראינו את היכולות הגבוהות את הפוטנציאל הטמון בכם.

אורי מקלב: אנחנו באמת נהנים מכך.

אורי מקלב: בראייה אמיתית בוחנים את הדברים, ולא רק מקצועית ולא רק שנהיה על המפה מבחינה לאומית אסטרטגית.

אורי מקלב: אבל גם בתפיסה הכלכלית אנחנו חוטאים.

אורי מקלב: זה לא רק ברמה שיש סדרי העדיפויות, ברמה הכלכלית אנחנו טועים בעניין הזה.

אורי מקלב: נמצא כאן פרופ' פול כמון מהמרכז האקדמי לב?

אורי מקלב: אוקי, ויתרת.

אורי מקלב: פרופ' ארי לאור מהטכניון.

<ארי לאור: רציתי לתת כמה מילים על הנושא של החברות בארגון האירופאי של האסטרונומים.

<ארי לאור: זה מאמץ שכבר התחיל ב-2002 בעקבות דוח של האקדמיה הישראלית למדע שהמליצה להצטרף לארגון כזה.

<ארי לאור: רק שתי מילים על המחקר בנושא בארץ.

<ארי לאור: באוניברסיטאות יש כ- 30- 35 חוקרים באקדמיה.

<ארי לאור: רמת החוקרים היא גבוהה.

<ארי לאור: אני לא מעיד על עצמי, אלא סקרים שנעשו בעולם מצאו שלמעשה ישראל נמצאת מקום ראשון בעולם באיכות המחקר כשזה נמדד ברמה של מספר הציטוטים של המאמרים.

אורי מקלב: זה באמת אינדיקציה אמיתית?

<ארי לאור: כן.

<ארי לאור: זה אחת האינדיקציות אבל אינדיקציה שנחשבת למשמעותית.

<ארי לאור: דרך אחרת להסתכל על זה זה מספר הציטוטים הכולל שיש לחוקרים.

<ארי לאור: בארץ או בעולם חוקרים שיש להם מעל 10,000 ציטוטים זה משהו כמו אחוז או שניים, ובארץ זה בסביבות ה-20%, 25% מהחוקרים בתחום של אסטרופיזיקה.

<ארי לאור: אבל הקהילייה מאוד קטנה ורובה עוסקים בתיאוריה כשבעולם בדרך כלל רוב הקהילה עוסקת בעבודה ניסיונית.

<ארי לאור: זאת אומרת, בתצפיות בטלסקופים.

<ארי לאור: הסיבה לזה - כי פשוט אין לנו נגישות לטלסקופים הגדולים, ועל-ידי חברות בארגון הזה תהיה נגישות.

<ארי לאור: אבל יש לזה אספקט הרבה יותר משמעותי שזה הצד הטכנולוגי כמובן.

<ארי לאור: כי ברגע שישראל חברה בארגון אז יש לה אפשרות להתחרות על פיתוחים.

<ארי לאור: כרגע הפיתוח באמת המשמעותי ביותר של הארגון זה מה שנקרא Extremely Large Telescope.

<ארי לאור: זה טלסקופ בקוטר של 30 מטר כאשר הטלסקופים הכי גדולים היום הם 10 מטר.

<ארי לאור: זה פרויקט של בערך מיליארד יורו.

<ארי לאור: זאת אומרת, זה משהו שאפילו מדינה אחת לא יכולה להרים, ולכן צריך את כל האיחוד האירופי, את הארגון הזה, להרים את זה.

<ארי לאור: אנחנו ניסינו או עשינו פעולות באמת להיכנס לארגון שהתחילו לפני כמו שאמרתי בערך 14 שנה, גם כאן במדינה וגם עם הארגון עצמו.

<ארי לאור: למרבה הצער, בסביבות 2009 התשובה היתה שהזמן הוא לא מתאים.

<ארי לאור: זה היה למעשה בעקבות "עופרת יצוקה".

<ארי לאור: אמרו לנו חד משמעית: אנחנו מקפיאים את הנושא, זה לא זמן שישראל תוכל להיכנס לארגון כזה.

<ארי לאור: למרבה ההפתעה לפני כשנתיים הם פנו אלינו, המנכ"ל של הארגון, פרופסור טים - - -.

<ארי לאור: הוא פנה אלינו ואמר שהם מעוניינים שישראל תצטרף, ועכשיו הכדור נמצא בידי ישראל.

<ארי לאור: אנחנו צריכים לעשות את הפעולות.

<ארי לאור: העלות של הצטרפות לארגון הזה היא פשוט בחישוב של התמ"ג של ישראל יחסית לתמ"ג הכולל של המדינות החברות שזה בערך אחוז כפול ההשקעה שלהם.

<ארי לאור: זאת אומרת, השקעה כוללת היא בערך מיליארד וחצי.

<ארי לאור: זאת אומרת, זה בין 10 ל-15 מיליון יורו לקנות את המניה שלנו בארגון.

<ארי לאור: אחרי זה יש תשלום שנתי של משהו כמו אחד או אחד וחצי מיליון יורו.

<ארי לאור: אם ישראל תצטרף לארגון זה דבר מאוד יוצא דופן כי למעשה הארגון עד עכשיו הוא רק מדינות אירופאיות.

<ארי לאור: אנחנו מקרה חריג של מדינה שהיא לא אירופאית.

<ארי לאור: למעשה הם פנו אלינו.

<ארי לאור: ההנחה שלנו כי הם מבינים את היתרון הטכנולוג של ישראל שיכול לחסוך להם הרבה כסף בפרויקט הזה.

אורי מקלב: מה ההיתכנות שזה בעצם ייצא לפועל?

<איציק בן ישראל: רק כסף.

<איציק בן ישראל: כמו שהוא אמר לך צריך לקנות כרטיס חד-פעמי שהוא בערך בגודל תקציב סוכנות החלל השנתי.

<איציק בן ישראל: כל הזה שלנו זה אותו זה.

<איציק בן ישראל: אחר כך צריך לשלם מיליון וחצי יורו בשנה.

<איציק בן ישראל: שום דבר נגד אני לא יכול להגיד, זה רק טוב.

<איציק בן ישראל: כל מה שהוא אמר - הוא עוד הצטנע.

<איציק בן ישראל: זה עוד יותר טוב.

אורי מקלב: זה גם פותח אפשרויות כלכליות.

<איציק בן ישראל: זה גם פותח אפשרויות כלכליות ולא רק מדעיות.

<איציק בן ישראל: כן.

<איציק בן ישראל: זה דומה לכל ההסכמים עם האירופאים שאם אתה חבר אז קונים ממך חלק מהציודים.

<איציק בן ישראל: זה רק כסף.

<איציק בן ישראל: אין כאן שום דבר נגד להגיד.

אורי מקלב: אני אייעץ ליואב שיעשה דיון שכולו יוקדש לנושא התקציבים עם משרד האוצר עם בכירים שיבואו לכאן.

אורי מקלב: אנחנו גם נסנן את האנשים.

אורי מקלב: רפרנט - כבודו במקומו מונח.

אורי מקלב: אבל אנחנו נרצה ראשי אגפים יותר שיבואו לכאן.

אורי מקלב: כמו כן, מאגף התקציבים של האוצר, ממשרד ראש הממשלה האנשים שממונים על כך.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לעשות איזה דיון, וזה מה שאני אציע לו מתובנה שלי מהדיון הראשוני שאנחנו מקיימים פה היום.

אורי מקלב: אני כבר אומר לכם את דברי הסיכום שלי.

אורי מקלב: איילת, חשוב מאוד שגם הם יבואו אז, ולא רק מהסוכנות וכאלה אלא עוד גופים.

אורי מקלב: גם אם יש מסמכים מקצועיים שאומרים לך השקעה מול תועלת.

אורי מקלב: זה לא רק כרטיס כבוד וחברות במועדון יוקרתי.

אורי מקלב: מדברים על משהו שהוא מקצועי.

<ארי לאור: ברור שהשותפות כאן צריכה להיות של ות"ת, התמ"ס, כל הגופי שבאמת יש להם benefit.

אורי מקלב: אין ספק.

אורי מקלב: תודה רבה פרופ' אבי לאור.

אורי מקלב: דני ברוק מסוכנות החלל הישראלית, בבקשה.

<דניאל ברוק: אני אקצר מאוד.

<דניאל ברוק: היה כאן ייצוג לאוצר.

<דניאל ברוק: משרד הביטחון הוא כמובן שותף ותיק להקמה של התשתיות.

<דניאל ברוק: אבל אני מבקש לנצל דווקא את ההזדמנות לעלות על נס את שיתוף הפעולה שיש לנו עם משרד החוץ - פן שהוא פחות מוכר - בפתיחת דלתות ובמערכות שאנחנו מקיימים בעולם.

אורי מקלב: יש כאן נציגות?

<דניאל ברוק: יש לנו כאן נציגה בכירה ממשרד החוץ, ועל זה באמת הרבה תודות.

<דניאל ברוק: בהמשך לדברים של אבי בנושא שיתופי פעולה בין- לאומיים, נתת קודם את הדוגמא של השקעה בתשתיות בדרכים.

<דניאל ברוק: אני עד לתופעה שאני קורא לה נדידה של צוואר בקבוק קדימה.

<דניאל ברוק: כלומר, כל פעם במחלף חדש צוואר הבקבוק.

<דניאל ברוק: אנחנו הצלחנו, לדעתי, יפה מאוד לשפר תודעתית את נושא החלל בציבור בישראל.

<דניאל ברוק: נפתחו דלתות בעולם והיום אנחנו כבר נמצאים בשלב שמדברים איתנו ומוכנים לדבר.

<דניאל ברוק: עם זה בעצם נוצרו ציפיות והמבחן האמיתי שאנחנו כרגע ניצבים בפניו זה לעמוד בציפיות האלה.

<דניאל ברוק: זה אתגר לא פשוט במציאות שאנחנו חווים אותה היום.

<דניאל ברוק: שם המשחק זה מסה קריטית.

אורי מקלב: אתה אומר שיש צוואר בקבוק, אבל ברור שהתשתיות האלה על אף צוואר בקבוק גורמות למנוף כלכלי התפתחותי מאין כמוהו.

אורי מקלב: אני אספר לכם באווירה הנחמדה שיש לנו כאן שאנחנו ישבנו, דווקא כסיעת יהדות התורה, אצל ראש הממשלה, לא בכנסת הזו, קודם לכן, על פרויקט שמשרד השיכון קידם.

אורי מקלב: משרד השיכון דרש מאלה שזכו במכרז או מאלה שקידמו את זה לעשות את הפיתוח הסביבתי.

אורי מקלב: התקציב שהוא דרש, לצורך הדוגמא, היה 150 מיליון שקל.

אורי מקלב: באו אלינו היזמים ואמרו: למה אתם מכריחים אותנו?

אורי מקלב: בסך הכל 150 מיליון האלה יועמסו על ציבור הקונים.

אורי מקלב: מי משלם את זה?

אורי מקלב: זה אנחנו כיזמים.

אורי מקלב: בסופו של דבר, זה עליהם מוטל.

אורי מקלב: שאלתי אותם: מה אתם רוצים בעניין הזה?

אורי מקלב: זו באמת הייתה העמסה גדולה מאוד ועלות גדולה מאוד.

אורי מקלב: נאמר: אנחנו מביאים לכם מסמך שנבדק על-ידי כל אנשי המקצוע.

אורי מקלב: המשרד הזה הוא מספר אחד בפיקוח בארץ.

אורי מקלב: זאת אומרת, אף אחד לא יכול להגיד שאנחנו מביאים מישהו שנחשב פחות טוב לעומת מישהו שיביא משרד השיכון.

אורי מקלב: אם אתם עושים את זה, הלוואי שתיקחו את האנשים האלה.

אורי מקלב: אנחנו לוקחים את הטופ.

אורי מקלב: דובר על מערכת פיקוח, מערכת הנדסה, מערכת ביצוע.

אורי מקלב: בסך הכל זה מגיע ל-100 מיליון.

אורי מקלב: למה אנחנו צריכים לשלם 150 מיליון?

אורי מקלב: ראש הממשלה היה איש מעשי והוא קרא למי שצריך לקרוא בלשכה ואמר להם: מה התשובה שלכם לטענות האלה?

אורי מקלב: מתברר שבמחלף 431, במקרה הזה, על כל הפיתוח שהמדינה כאילו השקיעה שם, כל מה שניבנה מסביב באותו פרויקט דרומה, צפונה, מזרחה, מערבה מבאר יעקב, התושבים שם משלמים.

אורי מקלב: זה נקרא העמסה בלשון המקצועית.

אורי מקלב: מעמיסים על הפרויקט הזה של נניח 500 יחידות דיור, ואחרי כך יהיו עוד 500, וכאן מתוכנן 3,000 יחידות דיור.

אורי מקלב: 3,000 יחידות דיור ישלמו.

אורי מקלב: לא היום.

אורי מקלב: עכשיו אנחנו משקיעים בזה.

אורי מקלב: לא משנה באיזה שיטה אנחנו עושים זאת, האם זה הכסף שלנו או שעושים את זה בשיטת BOT.

אורי מקלב: יש כל מיני שיטות היום שאתה לא חייב להשקיע מהכסף שלך.

אורי מקלב: יש כבישים שאתה מוסר אותם לשיטות ליסינג או שיש BOT שהחברות משקיעות.

אורי מקלב: אתה משלם להם שכירות ואחרי זה זה חוזר אליך.

אורי מקלב: גם כביש 6.

אורי מקלב: מדובר בזכיינים כאלה ואחרים שיודעים לעשות את זה היום מאוד טוב בתחום התשתיות והתחבורה.

אורי מקלב: בסופו של דבר, אתה משלם את זה.

אורי מקלב: הם לא נותנים לך את זה.

אורי מקלב: זה העמסה.

אורי מקלב: זה לגיטימי.

אורי מקלב: למה היום באים לגור בסביבת כביש 431, למשל?

אורי מקלב: כי קירבת את כל האזור הזה לאזור המרכז.

אורי מקלב: הערך של המקום עלה מכיוון שאנחנו השקענו בתשתיות וזה מה שמביא את הציבור.

אורי מקלב: אבל מישהו צריך לשלם את זה.

אורי מקלב: אני אומר את זה לטוב.

אורי מקלב: רואים כאן חשיבה לטווח ארוך.

אורי מקלב: ראו כאן משהו שזה השקעה עכשיו.

אורי מקלב: הם משקיעים או שחברות אחרות משקיעות, אבל יודעים שההיתכנות הכלכלית והמנוף הכלכלי הם לאין ערוך.

אורי מקלב: החשיבה הזאת צריכה להיות בעוד דברים, זה לא צריך להיגמר כאן ודווקא בדברים האלה.

אורי מקלב: בשביל זה צריכה להיות עוד מודעות, בשביל זה צריך להיות קרוב לעניין, להכיר את העניין, להאמין בו ובדברים האלה.

אורי מקלב: צריכה להיות פתיחות קצת יותר גדולה ולא כל הזמן להצטמצם בשוטף.

אורי מקלב: אני רואה בזה את החלק הציבורי שלנו כדי להציף את הדברים.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: קרן שחר ממשרד החוץ, קיבלתם הרבה מחמאות היום על ההצלחות.

<קרן שחר בן-עמי: קודם כל, תודה.

<קרן שחר בן-עמי: גם אני רציתי לציין באמת את שיתוף הפעולה המצוין שלנו עם סוכנות החלל ומשרד המדע.

<קרן שחר בן-עמי: מבחינתנו, לעיסוק בחלל יש שלושה ממשקים עיקריים: האחד הוא מדיני, השני הוא כלכלי, והשלישי הוא משפטי.

<קרן שחר בן-עמי: השגרירויות שלנו שפרוסות ברחבי העולם, אגף כלכלה אצלנו במשרד הנציגים שמייצגים אותו בשגרירויות והאגף המשפטי שלנו, כולם מעורבים בעשייה בתחום החלל שמתבטאת גם בהסכמים בינלאומיים דו-צדדיים שאבי ציין בתחילת דבריו, גם בשיתוף פעולה עם האו"ם שעיקרו באמת בהצטרפות ישראל ל- COPUOS שזה הארגון המרכזי של החלל באו"ם.

<קרן שחר בן-עמי: זה המקום שבו נוצרים דיני החלל הבין-לאומיים, זה המקום שבו נוצרת המסגרת להתנהלות של מדינות בחלל.

<קרן שחר בן-עמי: יש לזה חשיבות רבה שישראל עכשיו היא חברה מן המניין בדיונים.

<קרן שחר בן-עמי: אנחנו כבר מגיעים ומאיישים שם את המקום ומשתתפים בדיונים בצורה אקטיבית.

<קרן שחר בן-עמי: כאן המקום לבקש באמת הבטחה של השתתפות רציפה בוועידה, כי יש שתי תתי-ועדות לארגון: יש תת-ועדה משפטית שאנחנו מאיישים אותה, האגף המשפטי, המחלקה שלי, ויש תת-ועדה טכנית שסל"ה מאיישים אותה.

<קרן שחר בן-עמי: זה כמובן דורש תקציב מאוד מאוד קטן, אבל זה משפיע מאוד בסופו של דבר על גיבוש של המשפט הבין-לאומי בתחום החלל, מה שישפיע על כולנו.

<קרן שחר בן-עמי: כי מדברים שם, למשל, על ניצול משאבי טבע, על חקיקות לאומיות, על סטנדרטים שלאט לאט יהפכו להיות משפט שיחייב את כולם גם אם הוא לא יהיה מעוגן באמנות שנצטרף אליהן.

<קרן שחר בן-עמי: מעבר לזה, רציתי לציין את הממשק שלנו כמשרד חוץ כחלק ממערך הפיקוח על הייצוא.

<קרן שחר בן-עמי: אנחנו מנסים להסיר חסמים מפני צמיחה.

<קרן שחר בן-עמי: זאת אומרת, אנחנו מנסים להסיר חסמים באופן כללי במערך הפיקוח על הייצוא ואנחנו גם נכנסנו לשיח גם עם משרד הביטחון וגם עם גורמים בתעשיית החלל ובאופן כללי, כדי להקל ולנסות לראות איפה אפשר להקל כי כמובן אי-אפשר לרדת מתחת לסטנדרים בין-לאומיים מקובלים.

<קרן שחר בן-עמי: אני אישית לא מכירה את הארגון שדיברת עליו.

<קרן שחר בן-עמי: אבל כל ארגון בין-לאומי, כל פורום בין-לאומי, יש בו חשיבות מדינית מבחינתנו כי זה עוד פן לשיתוף פעולה, עוד פן להתקרבות מדינית.

<קרן שחר בן-עמי: כמובן שבהינתן התקציב אנחנו שמחים ומברכים על כל הצטרפות לארגון כזה.

אורי מקלב: באמת ברכות על ההצלחות, וברכת הדרך הלאה.

אורי מקלב: אנחנו גם מציינים את מה שציינתם, את שיתוף הפעולה שיש.

אורי מקלב: הנה קירבנו עוד משהו שאפשר להיעזר.

אורי מקלב: לפעמים גם משרד החוץ יכול לדחוף מהכיוון הזה.

אורי מקלב: אם יש חשיבות אז מקבלים את זה מעוד מקום אחר וזה גם כן מעלה את הדברים האלה.

אורי מקלב: מעתז תלאוי ממרכז החלל בטייבה, בבקשה.

אורי מקלב: ספר לנו על מרכז החלל בטייבה.

<מעתז תלאוי: שלום לכם.

<מעתז תלאוי: אנחנו בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הישראלית כבר כמה שנים.

<מעתז תלאוי: יש פה אנשים מבורכים שהיו בהקמת המרכז בטייבה ועד עכשיו אנחנו בשיתוף פעולה איתם.

<מעתז תלאוי: אני לא יודע אם אני הדובר של המגזר, אבל אני אחד הנציגים שמדבר בשם המגזר הערבי שאומר שיש פוטנציאל גדול במגזר הערבי בתחום החלל.

<מעתז תלאוי: יש שאיפות גדולות אצל בני הנוער והסטודנטים ללמוד את הנושא הזה.

<מעתז תלאוי: אבל צריך לחשוב הלאה.

<מעתז תלאוי: כלומר, לאן ילך הסטודנט והאקדמאי הערבי אחרי האקדמיה ואחרי הלימודים והיכן הוא יעבוד.

<מעתז תלאוי: זה עניין שצריך באמת לתת עליו תשובות.

<מעתז תלאוי: אנחנו עכשיו בטיפול נקודתי מטעם הממשלה והם תומכים במרכז החלל טייבה בסכום של מיליון שקל לשלוש שנים.

<מעתז תלאוי: יש פה אנשים כמו אביטל ואנשים אחרים ואנחנו באמת מחפשים רכז לתחום החלל והאסטרונומיה במרכז אצלנו, וקשה למצוא אחד כזה.

אורי מקלב: יש לכם כבר בוגרים?

<מעתז תלאוי: לא.

<מעתז תלאוי: אם אנחנו נמצא אז זה אחד בתוך אלפים מהמגזר היהודי, ויכול להיות שהוא לא בא מהסביבה שלנו.

אורי מקלב: בסוף נמצא אותם יוצאים לחוץ לארץ.

<מעתז תלאוי: יכול להיות שאנחנו נמצא.

<מעתז תלאוי: בתוך בתי הספר היסודיים וחטיבות הביניים במגזר הערבי - בתיכונים זה פחות לעומת חטיבות הביניים והיסודיים - כולם פותחים מגמות לחלל והעניין ממש תופס תאוצה ביסודיים ובחטיבות הביניים.

<מעתז תלאוי: אבל אני אומר לכם עוד פעם, הנקודה היא מה הלאה.

<מעתז תלאוי: איך אנחנו נגיד לילדים האלה: בואו תלמדו בתיכונים מקצועות טכנולוגיים, תלכו ללמוד באקדמיה אווירונאוטיקה ומדעי חלל ואנחנו נקלוט אתכם.

<מעתז תלאוי: אנחנו לא מדברים על תחום ביטחוני ולא על תחום צבאי, אנחנו מדברים על תחומים אזרחיים.

אורי מקלב: מאיפה כוח ההוראה שלכם?

אורי מקלב: מאיפה אתם מביאים אותו?

אורי מקלב: איך מתמודדים עם הבעיה?

<מעתז תלאוי: אנחנו מביאים יועצים מהמגזר היהודי שנותנים השתלמויות למורי המדעים בתוך בתי הספר.

<מעתז תלאוי: המורים בכוחות עצמם לומדים, קוראים, ואנחנו מובילים את התחום.

<מעתז תלאוי: יש לנו מרכז שנחנך החל משנת 2012 ואבי ענתי היה השותף שלנו.

אורי מקלב: מה גורם לזה שאנחנו רואים במגזר הערבי יותר התעניינות?

אורי מקלב: האם זה בגלל שאתם נותנים תמריצים או בגלל שיש משהו שמאתגר אותם?

אורי מקלב: האם זה נעשה בשיתוף ההורים או שזה רק עם הילדים?

<מעתז תלאוי: התחום הזה הוא תחום ישן-חדש במגזר הערבי.

<מעתז תלאוי: בהיסטוריה שלנו אכן יש לו פן חזק.

<מעתז תלאוי: התחום הזה גם מעניין את הילדים כילדים והוא מסקרן אותם והם רוצים ללמוד את התחום הזה.

<מעתז תלאוי: כל הספרים בתחומי האסטרונומיה והחלל, במיוחד האסטרונומיה, נשענים על מקורות אסלאמיים ועל מקורות ערביים שהתמחו בנושא הזה.

<מעתז תלאוי: אז זה כאילו ישן-חדש.

אורי מקלב: החומר הלימודי הוא מקצועי, אין שם עוד חומר אחר.

<מעתז תלאוי: כן, הוא מקצועי.

אורי מקלב: כשרואים שיש באמת גירוי לנוער והוא רוצה את זה, ובמיוחד שאתה אומר שזה לא בגלל האופק העתידי הכלכלי שלהם אלא בגלל משיכה אישית בעניין הזה, צריך ללמוד מאיפה זה נובע ואולי אנחנו יכולים להעתיק בדברים מסוימים את הדברים האלה.

אורי מקלב: עוד לפני שדיברת אמרתי שראינו את זה גם בדברים אחרים, בתחום הטכנולוגי ובפרסים שחילקנו של משרד המדע, בתחום המחשוב, בתחום ההמצאות, בתחום הרובוטיקה.

אורי מקלב: תחום הרובוטיקה זכור לי שם באמת לא מעט ובאופן מאוד מרשים בבתי ספר כאלה ואחרים ובקבוצות נוער שבאמת הצליחו מאוד.

אורי מקלב: הם יצאו לתחרויות בין-לאומיות.

אורי מקלב: אני מניח שגם שם הם קטפו פרסים לא קטנים.

אורי מקלב: הם הצטיינו מאוד.

אורי מקלב: בדקו את זה אנשי המקצוע.

אורי מקלב: זה לא היה משהו תמריצי או איזה פרס עידוד או תעודת הצטיינות.

אורי מקלב: מדובר על פרסים מקצועיים שניתנו בתחומים מאוד מקצועיים.

אורי מקלב: אנחנו מודים לך בעניין הזה.

אורי מקלב: אנחנו ודאי עוד ניפגש ואנחנו נשמח שתהיה שותף בעניין הזה.

אורי מקלב: לא תכננתי לנהל את הישיבה הזו אלא היה מדובר שיואב כפי ששמעתם.

אורי מקלב: השעה כבר 15:30 וכבר לוחצים עליי.

אורי מקלב: אני אבקש ממש מדוברים אחרים בהתנצלות מראש לקצר.

אורי מקלב: אלי מזור מרפאל.

<אלי מזור: קצת על פעילות החלל ברפאל, אני אעשה את זה בקצרה.

<אלי מזור: אני מבין שיש פה הרבה דוברים.

<אלי מזור: קודם כל, אציין שפעילות החלל ברפאל משלבת פעילות עסקית עם פעילות מחקר ופיתוח כאשר בפעילות המחקר והפיתוח, חלקה הגדול או רובה כמעט, בעצם מתבצע מול שני גופים, סוכנות החלל ומת"א.

<אלי מזור: אנחנו פועלים בתוכניות גם קצרות וגם ארוכות טווח, גם בפיתוחים שהם עם תכלית קרובה וגם פיתוח של טכנולוגיות עתידיות.

<אלי מזור: המקומות שאנחנו שואפים אליהם הם כמו בהרבה תחומים אחרים בשורה הראשונה של העולם.

<אלי מזור: אני אציין את הדוגמא המובהקת.

<אלי מזור: אני רוצה להביא כדוגמא את אותה פעילות שאנחנו עושים בנושא של פיתוח מערכות הנעה חשמליות שזה מערכת הנעה חשמלית ללוויינים והיא ממש הפתרון האולטימטיבי בנושא של הנעה ירוקה ונמצא היום בשורה הראשונה של הפתרונות בעולם לנושא של הנעה.

<אלי מזור: אנחנו שם הרבה בזכות פעילות ב"ונוס" שהחלה לפני למעלה מעשר שנים ופעילות אחרת שאנחנו מבצעים היום.

<אלי מזור: אנחנו נמצאים בקשר הדוק מאוד עם שורה מאוד גדולה של סוכנויות.

אורי מקלב: נושא החלל - כמה הוא בנתח של תחום רפאל?

<אלי מזור: רפאל היא מעצמה גדולה, אבל פעילות החלל היא בין 70 ל-100 איש וההיקף שלה בסך הכול הוא בסביבות ה-100 מיליון שקל לשנה שכמו שאמרתי חלקה עסקי, אבל הרוב או החלק הגדול הוא מחקר ופיתוח.

<אלי מזור: אני חייב לציין לטובת כל מי שנמצא פה מסביב שמה שאיציק בן ישראל ציין קודם על ה-20 מיליארד שיוצרים כאב ראש בארצות הברית למי שצריך לנהל את הכסף, התנובה שיוצאת פה מסביב היא בעוצמה הרבה יותר גדולה ממעט הכסף שאנחנו מקציבים בכל הגזרות.

<אלי מזור: כנראה שזה מביא לידי ביטוי את הצורה שבה אנחנו מנהלים, בצורה יעילה, גם את מעט הכסף שיש וגם ממנפים את היכולות שיש מסביב.

<אלי מזור: אנחנו עובדים עם CNES, עם ESA, עם ארגנטינה, וכך הלאה.

אורי מקלב: מה זה דורש?

אורי מקלב: זה דבר חוץ או שזה משאבים כספיים?

<אלי מזור: בדרך כלל, זה כמו שנאמר קודם.

<אלי מזור: זו השקעה שנעשית לתוך ESA.

אורי מקלב: זה שילוב של שני הדברים.

אורי מקלב: האם יש לנו אפשרות מבחינה מדינית?

<קרן שחר בן-עמי: מבחינה מדינית אני חושבת שזה עולה מדי פעם ויורד מדי פעם.

<קרן שחר בן-עמי: אפשר לנסות לקדם את זה, אבל אני חושבת שהשאלה העיקרית היא תקציבית.

אורי מקלב: אם יש היתכנות.

אורי מקלב: אם יש כסף אז את אומרת שתוכלו לפעול.

<קרן שחר בן-עמי: נוכל לנסות.

יעל כהן-פארן: באיזה תקציבים מדובר?

<קריאה: יש דמי חבר שהם מיליונים רבים.

<אבי בלסברגר: דמי חבר והשתתפות, וההשתתפות היא בעשרות מיליונים בשנה.

<קרן שחר בן-עמי: מיליון יורו.

יעל כהן-פארן: עשרות - השאלה אם 10, 20 או 80.

<אבי בלסברגר: יש מדינות שתורמות שם עשרות בודדות.

<אבי בלסברגר: זאת אומרת, זה לא תרומה כי הכסף חוזר.

<אבי בלסברגר: יש מדינות ששמות מאות.

<קריאה: אין עשרות.

<קריאה: אני חושב שהכי קטנה זה בסביבות 100 מיליון.

אורי מקלב: קודם כל, אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת.

<אלי מזור: יש לבחון את זה.

<אלי מזור: להערכתי, הכסף החוזר הוא גדול כי אחרים לא יודעים לנצל אותו.

<אלי מזור: הנקודה השנייה והאחרונה מבחינת חסמים זה נושא ההיתרים.

<אלי מזור: בעולם נושא החלל הוא בהגדרה אזרחי.

<אלי מזור: אם יש פעילות אחרת היא לא מוזכרת.

<אלי מזור: אנחנו, לצערי, עדיין תקועים פה בנושא ההיתרים בזה שיש כיוונים ומדינות ותהליכים שאנחנו לא יכולים למנף את היכולות.

אורי מקלב: למגבלות אתה מתכוון, למגבלות בהיתרים.

<אלי מזור: כן, יש לנו חסמים בהיתרים.

<אלי מזור: זה בעיקר רישיונות ייצוא, אבל זה הרבה קודם.

<אלי מזור: בכלל ההיתר להיפגש ולחשוף ולשתף.

<אלי מזור: היתה לפני שנה או שנה וחצי תערוכה בסין שהיא אחת מתערוכות שנודדת בעולם.

<אלי מזור: כשהיא מגיעה לסין אסור לנו להשתתף וזה מחריג אותנו.

אורי מקלב: אתם חושבים שאפשר לגלות גמישות בעניין הזה?

אורי מקלב: התעשייה האווירית גם סובלת מזה.

<מאיר חן: כולם באותה סירה.

אורי מקלב: זה זכותה וחובתה של ועדת המדע, היא יכולה לקיים דיון סגור בנושא הזה ולהביא את הגורמים המקצועיים הרלוונטיים ולקיים דיון בעניין הזה.

אורי מקלב: היום צריך לדון בכל.

אורי מקלב: לפעמים זה קיבעונות כזאת ואין מי שהולך ומניע את זה ודוחף את זה כדי לצאת קצת מהקיבעונות וקצת להרחיב את האפשרות.

אורי מקלב: אני חושב שצריך לעשות את זה.

אורי מקלב: ראינו כבר דברים שאמרו שאי-אפשר ואי-אפשר, ופתאום התברר שאפשר, ואז נפתחו עולמות חדשים לגמרי.

אורי מקלב: אני מקדם בברכה את חברת הכנסת יעל כהן פארן.

אורי מקלב: הקמנו עוד ועדת משנה אחת בנושא אנרגיות מתחדשות בעקבות ועידת האקלים ובעקבות עוד דברים שמדינת ישראל צריכה להיות שותפה.

אורי מקלב: זה עולם מלא.

אורי מקלב: בוודאי גם לכם יש איזה נגישות לעניין הזה בצורה זו או אחרת.

אורי מקלב: יוסי ימין מ"ספייס פארמה", בבקשה.

<יוסי ימין: תודה על ההזמנה.

<יוסי ימין: אני נציג סטארטאפים.

<יוסי ימין: אפתח ואומר שבאמת לא היתה "ספייס פארמה" אם לא היתה סוכנות חלל בתקציב ראשוני.

<יוסי ימין: הצלחנו למנף את ההתחלה.

<יוסי ימין: לא חצינו את רוב הרוביקון אבל כן מצליחים להגיע למטרה.

<יוסי ימין: אנחנו באמת מבינים שיש דיסציפלינה חדשה שהיא אינטרדיסציפלינרית, וזה מעניין.

<יוסי ימין: היא חוצה השקעות, או בתחום המדע, בתקשורת, או בתחום המדע לבריאות או בתחום המדע ל-GPS.

<יוסי ימין: פתאום אתה מוצא איזושהי נישה שהיא סרגל שאם תצליח לחבר אותו יש פה משהו חדש.

<יוסי ימין: זה בעצם ה-New Space כמו שכאן עלה.

<יוסי ימין: אנחנו מבינים שיש עולם תוכן חדש ומעניין מדעי שלא הכרנו אותו שנקרא Space Health, שזה עירוב של בריאות האדם, אם זה החקלאות, הבריאות.

<יוסי ימין: המדע הבסיסי שלו הוא מי אני, מה אני, מה נכון לי שיהיה לי, ומה לא נכון.

<יוסי ימין: כשהתחלנו חשבו שאני שיכור, וככל שאנחנו ממשיכים ומעמיקים בדבר אנחנו מוצאים שגם תרופות חדשים ומודלים מחקריים מתחילים להיבנות על בסיס של מחקר בתנאים של חוסר כבידה, וזה המשחק שלנו.

<יוסי ימין: סביב השולחן הזה יש שחקנים מקצועניים והיתרון שלנו הוא שאנחנו דיסציפלינות עוינות.

<יוסי ימין: אנחנו די עוזרים, די לומדים.

<יוסי ימין: מהצבא מגיעים אנשים ומהאקדמיה מגיעים מומחים שעוזרים לנו לחבר את המודל הזה.

<יוסי ימין: זה יתרון יחסי חדש של המדינה.

אורי מקלב: אתם הנחשונים בעניין הזה?

<יוסי ימין: אנחנו ממש ראשונים.

<יוסי ימין: אנחנו לא הראשונים ברמה של לעשות את זה, אנחנו הראשונים בלערבב ולשחק אחרת, קטן, ננו-טכנולוגיה, מידות קטנות, להכניס גנים, תאים, לערבב את הדברים האלה.

<יוסי ימין: היום בחברה יש 21 עובדים וכשהתחלנו היו ארבעה.

<יוסי ימין: חבר'ה עזבו את צ'ק פוינט ואת אינטל ואת מייקרוסופט.

<יוסי ימין: זה לא שהחברות האלה נפלו, אבל נוצר משהו חדש.

<יוסי ימין: הדבר שמייחד 70% מהחברה הוא שכולם עם רקע בחלל.

אורי מקלב: מי היזם?

אורי מקלב: זאת אומרת, שני בעלים?

<יוסי ימין: התחלנו עידו ואני.

<יוסי ימין: ברקע שלי הייתי מפקד יחידת הלוויינים.

<יוסי ימין: אבל הטכנולוגיה משכה אליה אנשים.

<יוסי ימין: יש לנו מדען ראשי שהוא חרדי.

<יוסי ימין: הוא המציא כבר שש תרופות, והכול גם כשר, אגב.

<יוסי ימין: אנחנו מצליחים לייצר פה מודלים עסקיים מעניינים חדשים.

<יוסי ימין: לא בטוח שנצליח.

<יוסי ימין: אני חייב להגיד שאנחנו גם לא משקיעים הרבה כסף.

<יוסי ימין: אבל בזכות הסוכנות ובזכות העירוב הזה פה יש לנו פתרונות להרבה הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים.

<יוסי ימין: זה לא מה שהיום הקלאסיקה של החלל.

<יוסי ימין: אסכם ואומר, אתם לא יכולים לתאר לכם יום בלי חלל.

<יוסי ימין: אתם לא יכולים לתאר, אבל בוא ננסה.

<יוסי ימין: ה-GPS נכבה לך, האינטרנט, הטלוויזיה, החקלאות, הבריאות.

<יוסי ימין: בסופו של דבר, אני חושב שדווקא לעשות ועדה משולבת ממשרד החקלאות וממשרד הבריאות ולהגיד לה: תראי כמה שחקנים טובים יש פה בתת-הוועדה לחלל, בואו נראה מה אפשר לעשות ביחד.

<יוסי ימין: אני אומר לך, אולי תיקון עולם.

אורי מקלב: היה שווה לשמוע אותך במיוחד.

אורי מקלב: גם חידשת לנו וזה באמת יפה מאוד.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: בכלל, דע לך שאין סתירה בין דת ומדע.

אורי מקלב: אבל זה לא הנושא שלנו עכשיו ואני לא רוצה להרחיב בנושא.

אורי מקלב: אחרון הדוברים הוא איציק וולקן.

<איציק וולקן: הקשבתי לכל מה שנאמר פה.

<איציק וולקן: אני חושב שכל הדיון נעשה במנותק במידה מרובה מכל מה שקורה בעולם.

<איציק וולקן: העולם היום עובר סערה אדירה בתחום הלוויינות ששקולה אולי וגדולה מהמצאת הלוויין המקורי.

<איציק וולקן: יש היום כמה חברות שנשפכות לשם ועובדות שם, החל בגוגל, המשך בספייס-אקס, המשך בפייסבוק, המשך באמזון.

<איציק וולקן: יש קרוב למאה חברות.

<איציק וולקן: התעשייה משנה את פניה בצורה מוחלטת.

<איציק וולקן: המעבר מהתשתיות הכבדות שכל הדוברים פה התעסקו בהן ומתלוננים על היעדר תקציבים, יש תקציבים, אנחנו מדברים שבחמש-שש השנים הקרובות עומדים להיות בין 15,000 ל-20,000 לוויינים בהשוואה לסדר גודל של כאלף שיש היום בחלל.

<איציק וולקן: כלומר, התעשייה עומדת לשנות את פניה לחלוטין לשימושים אחרים, לאפליקציות אחרות.

<איציק וולקן: הלוויין שהיום הוא המתחרה או שהוא רק ברירת מחדל - - - לא עובד עומד להפוך למתחרה מיידי ש- - -

אורי מקלב: ישראל לא נמצאת בעניין הזה?

<איציק וולקן: אנחנו בשולי השוליים.

<איציק וולקן: התעשייה בהתהוות והחשיבה הלאומית, וזה תפקיד רשות החלל, זה למקד את המאמצים בכיוון הזה.

<איציק וולקן: היתרון שבזה שאנחנו עוברים מלווייני ענק מסדר גודל של מ-300 מיליון דולר עד 1.5 מיליון דולר באפליקציות הצבאיות האמריקאיות, ללוויינים שברמה הפרקטית הם אלפית ממחיר הלוויינים הקיימים.

<איציק וולקן: כשגוגל מדברת על לוויינים היא מדברת על סדר גודל של 125,000 דולר.

<איציק וולקן: כשסקיי בוקס מדברת שהיא חברת של גוגל, זה הסכומים שהם מדברים.

<איציק וולקן: התעשייה בשינוי מבני דרמטי.

<איציק וולקן: יש פה הזדמנות אדירה למדינת ישראל לתפוס את המקום שלה כי גם חסמי הכניסה וחסמי התקציב לתפוס פוזיציה פה הם שונים לחלוטין.

<איציק וולקן: הלוויינות בטווח של שנות ה-20 עד 25, לפי כל התחזיות אם היום מדברים שבתחום הלוויינות המסורתית יהיה כ- terabit per second 2.5 באוויר, מדברים שבדור החדש של לוויינים קטנים על terabit per second 40.

<איציק וולקן: כלומר, בערך פי 20.

<איציק וולקן: יש פה הזדמנות אדירה, אבל התעשייה צריכה לעבוד במיקוד אחר.

<איציק וולקן: אני חושב שרשות החלל להוביל את המיקוד הזה.

אורי מקלב: אני מודה על ההשתתפות.

אורי מקלב: איציק, אתה מסיים בדבר שאולי אנחנו צריכים להתחיל אותו בפעם הבאה.

אורי מקלב: אני מניח שצריכים לענות למה שאתה אומר.

אורי מקלב: לטוב ולמוטב יש מה להגיד, אבל אנחנו צריכים ללכת למליאה ואין לנו את המסגרת הזמן להתייחס לדברים.

אורי מקלב: יכול להיות שאם היית אומר את הדברים בהתחלה אז זה היה לכיוון הזה או גם לכיוון הזה.

<פרץ ואזן: לגבי כל נושא התקציב – השמיכה היא קצרה.

<פרץ ואזן: מצד אחד, זה קהילה.

<פרץ ואזן: מצד שני, כמו שאמרה נציגת משרד החוץ, השתתפות בכל הכנסים.

<פרץ ואזן: מצד אחד, סיוע שהוא בעיניי חשוב ביותר לתעשייה.

<פרץ ואזן: כלומר, אנחנו אוחזים פה בהרבה מאוד מקלות חשובים ביותר.

<פרץ ואזן: בסוף השמיכה היא קצרה וצריך להבין את זה.

<פרץ ואזן: אנחנו צריכים לחשוב על פילוח התקציב.

<פרץ ואזן: הזכרת פה את היחסיות של המחקר, אנחנו צריכים לחשוב על זה.

<פרץ ואזן: הדבר השני הוא הקהילה.

<פרץ ואזן: כבודו גם מוזמן ביום שני לפתוח את סל המדע שמשרד המדע הולך להשיק.

<פרץ ואזן: בתוך זה אנחנו הולכים להרחיב את הפעילות הקהילתית וההדרכתית לאוכלוסייה.

<פרץ ואזן: לא רק בתחום החלל, אבל גם בתחום החלל כמובן וגם בנושאים אחרים, ולתת יותר עצמאות לרשויות המקומיות לתכנן ולבצע פעילות קהילתית.

אורי מקלב: אני גם אגיע לכנס הזה יחד עם השר.

<איציק בן ישראל: איציק, הצגתי קודם שיש לנו שני כיוונים מרכזיים בתוכנית שאותה לא הצגנו, תוכנית החלל הלאומית, כי אנחנו צריכים להציג אותה לשר.

<איציק בן ישראל: אחד מהם זה לווייני התקשורת.

<איציק בן ישראל: אמרתי גם, ובזה יש גם משהו נכון במה שאומר איציק וולקן, שאנחנו לא יכולים להתחרות בשוק במובן של הלוויינים הגדולים הכבדים, אלא באמצעות איזה יכולות שאנחנו מביאים שהן לא אצל אחרים, כך שזה התפרצות לדלת פתוחה.

אורי מקלב: אתה לא משאיר את זה ללא תשובה, אבל אנחנו צריכים להרחיב ולשמוע על זה – אדרבא.

אורי מקלב: רבותי, קודם כל, אני מאוד מודה לכם על ההשתתפות.

אורי מקלב: מאוד נהניתי.

אורי מקלב: זה אומנם עולם שאני לא מצוי בו, אבל הצלחתם לפשט אותו גם לאנשים שהם פחות מקצועיים בו.

אורי מקלב: הדבר המשותף לכולם שהנושא הוא חשוב.

למען הפרוטוקול: הפעילות במחקר ובפיתוח בנושא החלל מהווה צומת לאומי למפגש בין מדע, טכנולוגיה, התעשייה הצבאית והאזרחית גם יחד שמשמעותה ביטחון לאומי.

למען הפרוטוקול: התרומות והתפוקות של תחום החלל יצרו סינרגיה בין החוסן הלאומי, המדעי הטכנולוגי והכלכלי.

למען הפרוטוקול: קהילת החלל הישראלית השכילה להשתלב בתוכניות החלל של מדינות שונות התורמות רבות לקידום שיתופי פעולה בין-לאומיים.

למען הפרוטוקול: ועדת המדע והטכנולוגיה באמצעות ועדת המשנה שהקמנו לנושא תמשיך ותפעל לקדם ולעקוב אחר כל הפעולות בתחום, ותפעל להעלות את הנושא לראש סדר העדיפויות הלאומיות.

למען הפרוטוקול: כדבר ראשון ניקח על עצמנו את הנושא התקציבי כמשימה, וכפי שאמרתי.

למען הפרוטוקול: תודה רבה לכם.