ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 186, 2016-05-24 09:00

אוסאמה סעדי: בוקר טוב, אני שמח לפתוח ישיבה זו של ועדת חוקה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מציינים היום בכנסת יום מיוחד, את יום השפה הערבית, ביוזמתו המבורכת של חברי וידידי יוסף ג'בארין.

אוסאמה סעדי: אנחנו מודים לו על היום הזה.

אוסאמה סעדי: הכנסת תציין את היום הזה בוועדות.

אוסאמה סעדי: התחלנו בבוקר בוועדת המשנה לתחבורה הציבורית על השילוט בתחבורה הציבורית, אחרי זה יהיו דיונים בוועדת הפנים, בוועדה למעמד האישה, בוועדת העבודה ובעוד ועדות.

אוסאמה סעדי: גם במליאה יהיה בשעה 16:00 דיון בשפה הערבית, עם תרגום סימולטני פעם ראשונה מאז הנאום והביקור ההיסטורי של סאדאת ב-77.

אוסאמה סעדי: אני שמח שאני מנהל את הישיבה הזאת והישיבה אחר כך.

אוסאמה סעדי: אני מודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חברי ניסן סלומינסקי.

אוסאמה סעדי: יש שיר ידוע בערבית, שאומר כך: עשה כל מאמץ לשימור השפות, כי כל לשון ותכליתה היא אדם.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על השפה הערבית, שהיא שפה רשמית שנייה במדינת ישראל.

אוסאמה סעדי: 80% מהאוכלוסייה, לצערנו, אינה מכירה את השפה הערבית.

אוסאמה סעדי: הכרת השפה בתכליתה היא הכרת האדם, התרבות, ההיסטוריה, והיא משמשת גם לצורכי תקשורת על-ידי העברת מסרים מילוליים.

אוסאמה סעדי: כל אדם שמכיר את הקולות, הסמלים, החוקים של שפה מסוימת, יכול ליצור משפטים שדרכם ניתן להעביר מידע לאנשים אחרים, בעלי ידע דומה באותה השפה.

אוסאמה סעדי: על ידי כך השפה יכולה לשמש גם ככלי חברתי ליצירה וחיזוק של קשרים בין אישיים, דו קיום, שותפות.

אוסאמה סעדי: זו המטרה, אני חושב, של היום הזה - ליצור הכרה באחר, דו קיום, שותפות וחיים משותפים.

אוסאמה סעדי: בנימה אישית, ואני פה גולש לנימה אישית, אנחנו, המשפחה שלי, מציינת בעוד כמה ימים, ב-7 ליוני, את יום השנה הראשון למות אבי ז"ל, אל-חאג' אזאדין סעדי אל-חאג' אבו אוסאמה, שנפטר ב-7.6 לפני שנה.

אוסאמה סעדי: זה קשור, וזה צירוף מקרים.

אוסאמה סעדי: אבא שלי היה מורה לשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: הוא לימד יותר מ-40 שנה.

אוסאמה סעדי: הוא היה מורה לשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: הוא נחשב לאחר המורים הקשוחים והקשים לשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: שמו יצא לפניו בכך שהוא לא היה מתפשר כהוא זה בדקדוק, בספרות, בשירה.

אוסאמה סעדי: הוא לימד והוציא מתחת ידיו מאות מורים ואלפי סטודנטים בכפר.

אוסאמה סעדי: הוא גם לימד בכפרים באזור.

אוסאמה סעדי: לפני כמה חודשים אנחנו, המשפחה שלו, חשבנו איך להנציח את זכרו.

אוסאמה סעדי: החלטנו שאנחנו מנציחים את זכרו בהקמת מרכז לשפה הערבית בבית ספר בו הוא לימד במשך כ-30 שנה.

זאב בנימין בגין: איפה?

אוסאמה סעדי: שם גם אני למדתי.

אוסאמה סעדי: זה היה כפר, היום זו העיר עראבה.

אוסאמה סעדי: לקחנו שני חדרים שהיו נטושים, שיפצנו והקמנו מרכז לשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: ביום השנה למותו ניתן פרסים למצטיינים ולמחקרים בשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: יצא צירוף מקרים שהכנסת היום מציינת את יום השפה הערבית.

אוסאמה סעדי: יהי זכרו ברוך.

אוסאמה סעדי: אני נותן את רשות הדיבור ליוזם הרעיון של יום השפה הערבית בכנסת, חבר הכנסת ד"ר יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: אני מודה לממלא מקום יו"ר הוועדה, חבר הכנסת סעדי, על הדיון החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: אני מסתכל ואני רואה שבאולם יש לפחות מחצית ששייכים לחברה הערבית, לכן יכול להיות שזה יהיה רק טבעי להמשיך ולדבר בערבית.

יוסף ג'בארין: הייתה לי שיחה עם יו"ר הכנסת על הנושא הזה.

יוסף ג'בארין: אולי הכנסת צריכה לחשוב על כך שיהיה תרגום סימולטני, אם היא מתבקשת להכין תרגום סימולטני, לפחות למליאה.

יוסף ג'בארין: המליאה היא יחסית מספר מוגבל של שעות, אפשר להתמודד עם זה.

יוסף ג'בארין: שמחתי שהיו"ר לא דחה את הרעיון, אלא אמר שזה מצריך משאבים שבינתיים לא נלקחו בחשבון.

יוסף ג'בארין: מה שבטוח שלגבי היום הוא הסכים שבדיון בהצעה לסדר על השפה הערבית יהיה תרגום סימולטני.

יוסף ג'בארין: אמר אוסאמה, בצדק, שאולי הפעם האחרונה שהיה תרגום סימולטני במליאה היה כמעט לפני 40 שנה.

יוסף ג'בארין: אמנם משהו סימבולי, משהו היסטורי, אבל אנחנו רוצים לקוות שזה יסמן מגמות חיוביות בעתיד.

יוסף ג'בארין: לגופו של עניין.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת אוסאמה רצה שנדבר על מעמד השפה הערבית בישראל.

יוסף ג'בארין: אני אמרתי שזה קצת יהיה נושא רחב, מה גם שברמה החוקתית הנושא אולי מורכב, אפשר להגיד גם ברור.

יוסף ג'בארין: השפה הערבית היא שפה רשמית לצד השפה העברית.

יוסף ג'בארין: מה שמעניין הוא שההתייחסות לשפה הערבית ולשפה העברית במשפט היא באותה נימה.

יוסף ג'בארין: זה מופיע בסימן 82 לדבר המלך במועצה, שהכותרת שלו היא שפות רשמיות.

יוסף ג'בארין: הוא מתייחס לערבית ולעברית באותה נימה.

יוסף ג'בארין: אני טוען שאם זה הבסיס המשפטי למעמד השפות בישראל, אז המדינה הוקמה כמדינה דו-לשונית, מה גם שלפי החלטת החלוקה לפיה הוקמה מדינת ישראל, החלטת החלוקה של האו"ם ב-47, יותר מ-40% מהאזרחים שהיו אמורים להיות במדינת ישראל היו אמורים להיות ערבים.

יוסף ג'בארין: אנחנו רואים שהנושא הזה לא משתקף במציאות.

יוסף ג'בארין: אנחנו רואים שמאז קום המדינה עד היום קיימת כמעט בלעדיות בכל תחומי החיים.

יוסף ג'בארין: רק בעקבות פניות לבג"ץ הצלחנו קצת לצמצם את הפער במישורים מסוימים.

יוסף ג'בארין: למשל, השילוט הבין עירוני היה רק אחרי עתירה לבג"ץ, השילוט בכבישים בערים המעורבות היה בעקבות עתירה לבג"ץ, בכמה מהשירותים הממשלתיים, כמו המוסד לביטוח לאומי, השילוט היה גם בערבית, אבל זה היה רק למזרח ירושלים.

יוסף ג'בארין: עדיין נתקלים בהרבה קשיים בשימוש בשפה הערבית כשפה רשמית, אם ברשות המחוקקת, במרבית משרדי הממשלה ובבתי המשפט.

יוסף ג'בארין: ברשות המחוקקת, ברשות המבצעת וברשות השופטת כמעט ולא ניתן להתקשר ולהתכתב בשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: זה נושא רחב.

יוסף ג'בארין: אני הצעתי לצמצם את הדיון למעמדה של השפה הערבית במערכת בתי המשפט בישראל, כי אם השפה הערבית היא שפה רשמית, מה שכן היא, אז לפחות המערכת הכי קרובה למעמד הרשמי, שזאת מערכת בתי המשפט, תיתן את הכבוד לשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: כמעט ולא ניתן לנהל דיונים בשפה הערבית, כמעט ולא מתרגמים מסמכים של הרשות השופטת לשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: בעבר הלא רחוק הייתי מרצה למשפטים.

יוסף ג'בארין: אחת השאלות שהייתי אוהב לשאול בבחינה, למשל, היא מה אם יש מורשע מהחברה הערבית שהורשע בעבירה חמורה, קיבל פסק דין של 20 ו-30 עמודים והוא רוצה להבין את פסק הדין כדי להחליט אם הוא רוצה לערער או לא.

יוסף ג'בארין: אמנם הוא קיבל את עצתו של עורך הדין שלו שיודע עברית, אבל הוא כשלעצמו רוצה להבין.

יוסף ג'בארין: אני הייתי אומר שאם זו באמת שפה רשמית, ודאי שיש מקום לאפשר תרגום של פסק הדין לשפה הערבית כדי שהוא יוכל להבין, כי זה חלק מהזכויות שלו.

יוסף ג'בארין: בפועל זה לא קיים, גם אם קיימת הכרה.

אוסאמה סעדי: האבסורד, חבר הכנסת ג'בארין, הוא שפעם הופעתי בבית משפט השלום בנצרת והשופט היה ערבי, השופט עבדול, בא כוח התובע ובא כוח הנתבע היו ערבים וגם הקלדנית ערביה, ובכל זאת הדיון היה צריך להיות בשפה העברית.

אוסאמה סעדי: זה היה ממש מוזר.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאם יש רצון זה אפשרי.

יוסף ג'בארין: כשאני מבקר באיחוד האירופי, וביקרתי כמה פעמים, אני רואה 20 שפות רשמיות.

יוסף ג'בארין: אני רואה איך הם מתנהלים.

יוסף ג'בארין: אתה רואה שהכל בנוי מערכתית כדי להתמודד עם האתגר הזה.

יוסף ג'בארין: זה עובד.

יוסף ג'בארין: אנשים לא מתלוננים.

יוסף ג'בארין: זה בהחלט אפשרי ברמה של שתי שפות.

יוסף ג'בארין: אין טענה שהשפה העברית בסכנה היום.

יוסף ג'בארין: אין טענה כזאת.

יוסף ג'בארין: הטענה הזאת צריכה להוביל למתן כבוד לשפה הערבית, למתן כבוד לאזרחים הערבים.

יוסף ג'בארין: זאת גם שפת האזור, זאת גם שפת השכנים.

יוסף ג'בארין: אולי הגיע הזמן לעבור פאזה ביחס לשפה הערבית, ממקום של לראות אותה מפרספקטיבה ביטחוניסטית, אולי מאיימת, אולי שפה של האויב, לשפה שיכולה להיות גשר לחיים משותפים, להכרת האחר, להבנת האחר.

יוסף ג'בארין: יש לנו דרך ארוכה לעשות כדי להגיע לשם.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שאולי בדיונים של היום אנחנו נצביע על הניצנים לאותה דרך ארוכה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שוועדת החוקה תוכל לקחת בעתיד תפקיד בקידום ובחיזוק מעמדה של השפה.

אוסאמה סעדי: אמרת נכון, מבחינת החוק דה יורה השפה הערבית היא שפה רשמית, דה פקטו אנחנו מאוד רחוקים מהעניין הזה, במיוחד בבתי המשפט.

אוסאמה סעדי: יש לנו פה נציגים של הנהלת בתי משפט, תיכף נשמע אותם.

אוסאמה סעדי: אני זוכר שכעורך דין עבדנו על העניין הזה של התרגומים בבתי משפט.

אוסאמה סעדי: היו הנחיות של מנהל בתי המשפט בעבר לא לספק תרגומים על חשבון המדינה במשפטים אזרחיים.

אוסאמה סעדי: במשפטים פליליים בתי המשפט מספקים תרגומים לנאשמים.

יוסף ג'בארין: בכל השפות.

אוסאמה סעדי: בכל השפות.

אוסאמה סעדי: לא רק בשפה הערבית, גם בשפה הרוסית, באנגלית, באמהרית.

אוסאמה סעדי: במשפטים אזרחיים היו ניסיונות לחייב את הצדדים עצמם לספוג את העלויות של תרגומים, אם צריך עדים בשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: היו, איך שאמר חבר הכנסת ג'בארין, בג"צים של מרכז עדאלה ואחרים בנושא הזה.

אוסאמה סעדי: אני עדיין שומע, ותיכף נשמע מנציג לשכת עורכי הדין, שיש תלונות פה ושם מחלק מעורכי הדין שמייצגים בתיקים אזרחיים על כך שבתי משפט מחייבים את הצדדים בעלויות של אלפי שקלים.

אוסאמה סעדי: זה מונע מבעלי דין את הזכות הבסיסית לגשת לערכאות ולפנות לערכאות, כי אם הם צריכים לשלם את העלויות של התרגומים, זה מהווה מחסום בפניהם לנהל את תביעתם.

זאב בנימין בגין: תודה, אדוני היושב-ראש.

זאב בנימין בגין: אני מברך את חברנו, חבר הכנסת ג'בארין, על היוזמה.

זאב בנימין בגין: הכותרת, כשקראתי שעומד להיות יום כזה, הפתיעה אותי לטובה.

זאב בנימין בגין: אני שמח גם על היוזמה ועל ההיענות של יושב-ראש הכנסת לרעיון הזה.

זאב בנימין בגין: העלאת המודעות היא חלק מהבעיה הכוללת שאיתה אנחנו צריכים לחיות.

זאב בנימין בגין: אני בדרך כלל לא אוהב את הביטוי "להתמודד", לא על כל דבר צריך להתמודד, אבל צריך למצוא את הדרכים הנכונות.

זאב בנימין בגין: ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי.

זאב בנימין בגין: אני מקווה שביום מן הימים תתקבל הצעתי כך להגדיר אותה בחוק יסוד, או להגדיר אותה בחוק.

זאב בנימין בגין: זה לא כל כך פשוט בימים אלה, אבל בניגוד לסיסמא שהופיעה רק לרגע בערב יום העצמאות, באירוע של פתיחת יום העצמאות, בני העם היהודי הם אזרחי מדינות שונות, כאשר מדינת הלאום של העם היהודי כוללת בתוכה גם בני לאומים אחרים.

אוסאמה סעדי: 20% מלאום אחד.

זאב בנימין בגין: חמישית מהאוכלוסייה.

זאב בנימין בגין: מבחינת המספרים, על פי הבנתי את המגמות הדמוגרפיות, האחוז הזה עומד להישאר איתנו שנים רבות.

זאב בנימין בגין: הוא יהיה קבוע, הוא לא יעלה בעתיד הנראה לעין, על פי שיעורי הילודה בשתי החברות.

זאב בנימין בגין: כשמדברים על המגזר הערבי, אני אוהב לדבר בהקשר זה גם על המגזר היהודי.

זאב בנימין בגין: שיעורי הילודה דומים.

זאב בנימין בגין: כמובן שהדבר נובע מההשכלה המתגברת, מנטיות לב או ממסורות שמתפתחות בקרב היהודים.

זאב בנימין בגין: בהיותי חבר ועדת שרים לחקיקה נוכחית לדעת, לא ידעתי על זה קודם, שיש מגמות במגזר היהודי, אם אפשר לומר כך, להקטין את מעמדה של השפה הערבית על ידי הכרזה על העברית כשפה הרשמית היחידה.

זאב בנימין בגין: יש את המגמה הזאת בהצעות שונות, בטיוטות שונות לחוק הלאום, וגם בהצעות המיוחדות שהגישו חברי הכנסת והגיעו לשולחן הוועדה.

זאב בנימין בגין: בהצעות בעניין חוק הלאום שמונחות היום על שולחנה של הקואליציה מציעים את האמירה הזאת.

זאב בנימין בגין: עמדתי הקבועה בנושא הזה הייתה – אני לא יודע איך לתרגם את זה לערבית, אם אפשר בכלל - שמטרת ההצעות האלו איננה לההדיר את השפה העברית, אלא להדיר את השפה הערבית.

זאב בנימין בגין: אני רואה את זה ברצינות.

זאב בנימין בגין: זה מעבר למשחק המילים.

זאב בנימין בגין: צריך לדחות את הניסיונות האלה, הם לא נכונים, הם לא צודקים.

זאב בנימין בגין: עכשיו יש מצד שני.

זאב בנימין בגין: לחברים שיושבים כאן עמדתי העקרונית ידועה.

זאב בנימין בגין: הייתי רוצה שבחוק יסוד לא רק שיקבע שישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי, אלא במפורש שהיא מקיימת שוויון זכויות לכל אזרחיה.

זאב בנימין בגין: הדרישה העקרונית לשוויון זכויות בין אזרחים נראית לי טבעית.

זאב בנימין בגין: בשנים האחרונות חדרה בקרב המומחים, בקרב הפקידות הגבוהה, בקרב כלכלנים, ההכרה שטוב למדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי שאזרחים ערבים ייהנו משוויון זכויות, לפחות במובן הכלכלי, כלומר, יהיו מעורבים יותר בשוק העבודה, יהיו מעורבים יותר בכלכלה הישראלית.

זאב בנימין בגין: לדידי, אין סתירה בכך.

זאב בנימין בגין: מתוך שלא לשמה בא לשמה, שזה גם כן בסדר, העיקר שנשיג את אותה תוצאה.

זאב בנימין בגין: ברור לכל העוסקים במלאכה שאין לאפשר מצב, או מאוד לא רצוי שיהיה מצב, שבו השפה הערבית תהווה מחסום בפני השתלבות במקומות העבודה השונים, לעיתים גם במשרדי ממשלה, ולכן צריך להגביר את הידיעה המובהקת בעברית.

זאב בנימין בגין: חבריי חברי הכנסת הערבים יכולים לעיתים ללמד עברית כמה מהעמיתים שלנו כאן בבית, אבל זה לא קורה בכל החברה הערבית, לכן צריך מאוד לדאוג, יחד עם הניסיון המוצדק למנוע הדרה של הערבית, שנערים, שנערות ערביים ישתלבו על ידי עברית טובה, שוטפת, אפילו עמוקה בשוק ובכלכלה בישראל.

זאב בנימין בגין: זה יהיה לטובת כולנו, קודם כל לטובתם.

זאב בנימין בגין: אני לא בטוח שיש סתירה מובהקת בין הדברים, אבל אני מציע לא לזנוח גם את הפן הזה בשאלה הלשונית שעומדת כאן הבוקר על סדר היום.

אוסאמה סעדי: חבר הכנסת בגין, אני חושב שהמשפט שאמרת זה משפט שצריך לקחת ביום הזה ולציין אותו, שהמטרה של כל ההצעות למיניהן היא לא לההדיר את השפה העברית, אלא להדיר את השפה הערבית.

מסעוד גנאים: אי אפשר להפריד בין השפה, לפי דעתי, לבין דובריה.

מסעוד גנאים: כאשר אתה מכבד את שפתו של האחר, אתה גם מכבד אותו, מכבד את המורשת שלו, את התרבות שלו, את האישיות התרבותית והלאומית שלו.

מסעוד גנאים: אם אתה מדיר שפה, זו העמדה שלך לדובריה, זאת אומרת, אתה מדיר את אלה הדוברים את השפה הזאת.

מסעוד גנאים: זה נכון בקשר לשפה הערבית.

מסעוד גנאים: ב-2009 הייתי חבר כנסת חדש.

מסעוד גנאים: בישיבת הכנסת הראשונה או השנייה היה איזה חבר כנסת ממפלגה שעכשיו תהיה שותפה שלכם בקואליציה, ישראל ביתנו.

מסעוד גנאים: כאשר חברת כנסת ערבייה אמרה "סבאח אל חיר", מה הוא אמר?

מסעוד גנאים: הוא אמר: "איזה יום על הבוקר".

מסעוד גנאים: זה בסך הכל מילה טובה, כמו good morning.

אוסאמה סעדי: חבר הכנסת גנאים, אולי הוא לא הבין את זה.

מסעוד גנאים: אני לא יודע.

מסעוד גנאים: אומרים בערבית שכשאתה לא מכיר משהו אתה חושב שהוא אויב.

מסעוד גנאים: אנחנו רוצים להפוך את השפה הערבית משפה שבהרבה חלקים מהחברה הישראלית היא כאילו מאיימת, כאילו שפת אויב, כאילו רוצים לדבר אותה, לדעת אותה מתוך דע את האויב, לשפה ידידותית, אנושית, כדי שאחד יבין את השני באמת.

אוסאמה סעדי: אנחנו נשמע את עורכת דין חנית אברהם בכר.

אוסאמה סעדי: האם את יכולה להגיד לנו מה המעמד של השפה הערבית בבתי משפט מבחינת תרגומים, במיוחד במשפטים אזרחיים?

אוסאמה סעדי: אמרתי שיש תלונות על כך שעדיין לא מספקים תרגומים לשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: אני לא מדבר על המסמכים.

אוסאמה סעדי: אם אני מגיש מסמכים בערבית לבית המשפט, בית המשפט תמיד אומר: אני לא יודע לקרוא, תתרגמו לי את זה.

אוסאמה סעדי: נכון שאומרים שהשפה הערבית היא שפה רשמית והלוואי והיינו יודעים, אבל זה לא עוזר לנו, כי בכל זאת צריך לתרגם את זה לשפה הערבית וזה עולה לפעמים סכומים נכבדים.

<חנית אברהם בכר: תחילה אני אבקש לציין שזומנו לדיון רק אתמול ב-13:30 בצהריים, זאת הייתה התראה קצרה.

<חנית אברהם בכר: אנחנו כן רואים חשיבות בהנגשה ובתרגום מסמכים.

<חנית אברהם בכר: אנחנו מברכים על היוזמה שלכם בציון יום השפה הערבית, לכן נענינו בחיוב.

<חנית אברהם בכר: יחד עם זאת, מה שיכולתי ללמוד ולאסוף אספתי.

<חנית אברהם בכר: יכול להיות שיהיו דברים שאני לא אדע עליהם.

<חנית אברהם בכר: מערכת בתי המשפט רואה חשיבות בהנגשה, בתרגום של מסמכים ובעדויות במהלך הדיון לשפה הערבית.

<חנית אברהם בכר: כמו שאמרתם, זה חלק מהתקשורת, מההבנה, זה חלק מהזכות להליך הוגן, זה חלק מזכות הגישה לערכאות, לכן זה חשוב מבחינתנו.

<חנית אברהם בכר: אני אחלק את דבריי למספר תחומים שבהם יש צורך בהנגשה.

<חנית אברהם בכר: אני אפתח בתרגום הדיון, כמו שהתייחסת היושב-הראש.

<חנית אברהם בכר: תחילה להליך הפלילי.

<חנית אברהם בכר: בהתאם לחשיבות השפה והנגשתה, גם המחוקק מצא לנכון לתרגם את הדיון לנאשם.

<חנית אברהם בכר: המדינה אמורה לממן ומממנת את עלויות הדיון לנאשם.

<חנית אברהם בכר: בהליך האזרחי, כמו שצינת, לא הוסדרה כזאת הוראה.

<חנית אברהם בכר: היו הצעות חוק פרטיות שנדחו.

<חנית אברהם בכר: הייתה הצעת חוק פרטית אחת שעברה ועדת שרים, אבל הוגש ערר ואז נדחתה.

<חנית אברהם בכר: צריך לזכור, התקציב מוגבל, המשאבים אינם בלתי מוגבלים, לכן בהעדר מקור נורמטיבי מסדיר, תרגום ההליך האזרחי כפוף להחלטה שיפוטית.

<חנית אברהם בכר: ככל שהשופט מוצא לנכון שיש צורך בתרגום ואין כל דרך אחרת לנהל את המשפט, הוא מורה לתרגם את הדיון, כאשר התרגום הוא על חשבון התקציב של הנהלת בתי המשפט.

זאב בנימין בגין: למה מנהל בתי המשפט לא יכול להנחות בחוזר המנהל הכללי?

<חנית אברהם בכר: שכל ההליכים יהיו מתורגמים?

זאב בנימין בגין: שיקבע את הקריטריונים, את המצבים השונים.

זאב בנימין בגין: למה להשאיר את העניין להחלטה מסוימת של שופט מסוים, בעניין מסוים?

זאב בנימין בגין: אם זה ניתן, אולי זה מסובך מאוד.

<חנית אברהם בכר: זה לא עניין של מסובך.

זאב בנימין בגין: היה נדמה לי שאתם מחכים לחוק.

<חנית אברהם בכר: כעניין של מדיניות, הנהלת בתי המשפט לא מתערבת.

<חנית אברהם בכר: אנחנו כהנהלה לא מתערבים בשיקול הדעת השיפוטי של השופט.

זאב בנימין בגין: למה יש פה עניין שיפוטי, זה עניין מינהלי?

<חנית אברהם בכר: אם השופט מוצא לנכון שיש צורך בתרגום, הוא יורה ואנחנו ננחה.

<חנית אברהם בכר: יש פה גם עניין תקציבי.

<חנית אברהם בכר: אם המדינה תמצא לנכון ותבוא ותגיד: יש לנו תקציב, אנחנו משלמים - - אם יש תלונות, אנא תפנו אותן אלינו.

<חנית אברהם בכר: אנחנו לא מכירים שיש תלונות.

<חנית אברהם בכר: אם יש והן מגיעות אלינו, אנחנו מטפלים בהן.

<חנית אברהם בכר: אני יודעת שהיה מקור נורמטיבי, אני יודעת שהיה ניסיון להסדיר את זה וזה נדחה.

<חנית אברהם בכר: משרד האוצר גם בלם את זה.

<חנית אברהם בכר: ככל שיוחלט, המדינה תחליט, הממשלה תחליט שהיא מקצה לזה את הסכום, אנחנו מתיישרים, אנחנו משלמים.

<חנית אברהם בכר: אנחנו נתקצב כל מה שצריך.

<חנית אברהם בכר: כמובן שאנחנו לא מתנגדים.

<חנית אברהם בכר: אנחנו מעודדים את זה, אנחנו חושבים שזה דבר מאוד מאוד חשוב.

<חנית אברהם בכר: אני לא חושבת שיש מקום להנחיה של המנהל להנחות שופטים, כי אז זאת כבילה של שיקול הדעת השיפוטי.

<חנית אברהם בכר: כל שופט במקרה שלו בוחר אם יש מקום להורות לתרגם או למצוא דרך האחרת.

אוסאמה סעדי: זה בדיוק העניין.

זאב בנימין בגין: לא יתואר שפתאום 110 שופטים בחודש מסוים החליטו שצריך לתרגם, מבחינה תקציבית ייפתח פער בלתי מתוכנן שאתם לא יודעים עליו.

זאב בנימין בגין: אם השופט הזה יחליט, השופט הזה גם יחליט, פתאום זאת תהיה אופנה שיפוטית לא מוכתבת.

זאב בנימין בגין: אני חושב שרצוי תכנון.

זאב בנימין בגין: לו אפשר היה לבדוק מה הם המקרים, כמה מהם, כי אני מתקשה מאוד לראות בהחלטה כזאת על תרגום החלטה שיפוטית.

זאב בנימין בגין: איך זה קשור להבנתו השיפוטית, איך זה קשור להליך?

זאב בנימין בגין: אז תהיה לך שליטה בתקציב.

זאב בנימין בגין: אם השופט אומר - עכשיו לתרגם, אז זה דבר שעולה 6000 שקל, 12 אלף שקל.

זאב בנימין בגין: מה המקור התקציבי של זה?

זאב בנימין בגין: איזו קופה כללית שיש לכם.

<חנית אברהם בכר: מבדיקה שערכתי הבוקר הבנתי שיש עלייה מתונה בדרישות התקציב בהחלטות שיפוטיות שמורות לתרגם.

<חנית אברהם בכר: הנהלת בתי המשפט סופגת את זה.

<חנית אברהם בכר: ככל שיהיה נדרש להגדיל את התקציב, הנהלת בתי המשפט והאנשים שיודעים לעשות את העבודה הזאת, זה לא התחום שלי, ידעו לבוא בדרישות מול משרד האוצר ולדרוש הגדלה של התקציב.

<חנית אברהם בכר: נכון להיום אנחנו עומדים בכל הדרישות.

זאב בנימין בגין: אני מבין ממך שזה נובע מלמטה.

זאב בנימין בגין: כשיש הגדלה, פתאום נוכחים לדעת שב-20 מקרים, לא ב-2 מקרים, היה דרוש תרגום.

<חנית אברהם בכר: אנחנו נספוג את זה.

זאב בנימין בגין: בינתיים אתם יכולים לספוג את זה מתקציבכם, כך אני מבין.

<חנית אברהם בכר: נכון.

<חנית אברהם בכר: ככל שיידרש יותר לתקציב לשנים הבאות - -

זאב בנימין בגין: האם הנהלת בתי המשפט רואה לנכון לעודד תרגום, או שהיא אומרת - אנחנו משאירים את זה להבנת השופטים?

זאב בנימין בגין: רובם, כמובן, דוברי עברית.

<חנית אברהם בכר: כמו שאמרתי, אנחנו רואים חשיבות רבה בהנגשה של השפה, אנחנו רואים בזה חלק בלתי נפרד מההליך.

<חנית אברהם בכר: ככל ששופט לא יבין את הצדדים, הוא יורה לתרגם.

<חנית אברהם בכר: מבחינת לוחות זמנם להגעת מתרגמים לבית המשפט.

<חנית אברהם בכר: הזמנת תרגום לדיון שהמועד שלו נקבע מבעוד מועד בשפה שהיא שכיחה, בין היתר ערבית, אנגלית, רוסית, צרפתית ואמהרית, הגעת המתורגמן לאולם המשפט היא תוך יומיים מרגע המסירה של ההזמנה.

<חנית אברהם בכר: בשפה שהיא בלתי שכיחה הגעת המתורגמן היא תוך 4 ימים.

<חנית אברהם בכר: ככל שצריך תרגום מידי, למשל במעצרים, בשפה שכיחה כמו ערבית, תוך שעה וחצי מגיע המתורגמן.

<חנית אברהם בכר: בירושלים יש מתורגמן קבוע, כי שם ראינו שיש צורך במתורגמן קבוע.

<חנית אברהם בכר: לא בכל מקום.

<חנית אברהם בכר: זה עניין של הגבלה תקציבית.

<חנית אברהם בכר: תרגום של מסמכים.

<חנית אברהם בכר: ככל שמגיעים מסמכים בערבית המזכירות לא יודעת לסווג איזה סוג של מסמך זה.

<חנית אברהם בכר: אם זו בקשה לסעד דחוף, אנחנו נעזרים במי שדובר ערבית בבית המשפט – מזכירות, עוזרים משפטיים, שופטים.

<חנית אברהם בכר: ככל שאין מישהו דובר ערבית באותו בית משפט, אנחנו יוצרים קשר עם בעלי הדין כדי לנסות להבין מה סוג הבקשה כי יכול להיות שזו בקשה לסעד דחוף, לעיכוב יציאה מן הארץ.

<חנית אברהם בכר: צריך לדעת מה סוג הבקשה, כי יכול להיות שצריך טיפול דחוף.

<חנית אברהם בכר: שילוט קיים, למיטב הבנתי, בכל היכלות המשפט.

<חנית אברהם בכר: לפעמים יש טעויות.

<חנית אברהם בכר: ככל שיש טעויות, אנשים מתלוננים ואנחנו מתקנים.

<חנית אברהם בכר: דבר חשוב נוסף זה הנגשה של טפסים באתר בתי המשפט.

<חנית אברהם בכר: חלק מהטפסים מתורגמים באתר – טופס צו הגנה, דברי הסבר לצו הגנה, דפי הסבר לתביעות קטנות.

<חנית אברהם בכר: היום אנחנו בונים אתר חדש שיהיה מונגש לאנשים עם מוגבלויות ומונגש לדוברי שפות שונות, אם זה ערבית ואנגלית, כך שכל האתר יהיה מונגש.

<חנית אברהם בכר: מוקד טלפוני.

<חנית אברהם בכר: בכל שעות הפעילות יש מוקדנים שהם דוברי השפה הערבית.

<חנית אברהם בכר: דבר אחרון, הקמת בית משפט במשולש.

<חנית אברהם בכר: יש כוונה להקים בית משפט בהסכמת שרת המשפטים.

<חנית אברהם בכר: יש נכונות.

<חנית אברהם בכר: אנחנו נמצאים במגעים עם חברי כנסת ושרים.

<חנית אברהם בכר: זה צפוי להיות לענייני עבודה, תביעות קטנות, תעבורה, עניינים מקומיים.

<חנית אברהם בכר: זה עדיין נמצא בבחינה.

אוסאמה סעדי: בעניין הזה של בתי משפט אנחנו בשלבים מתקדמים.

אוסאמה סעדי: יש החלטה להקים בית משפט במשולש.

אוסאמה סעדי: אנחנו, חבר הכנסת ג'בארין ואני, עובדים עם השרה, עם מנהל בתי המשפט.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שזה יהיה בקרוב.

אוסאמה סעדי: פעם ראשונה שמקימים בית משפט ביישוב ערבי לא מעורב.

אוסאמה סעדי: יש בערים מעורבות - עכו, חיפה, נצרת.

אוסאמה סעדי: אני מסכים עם חברי חבר הכנסת בגין, לא צריך להשאיר את זה להחלטה של שופט פלוני או אלמוני, כי שופט זה יורה על תרגום, שופט זה לא יורה על תרגום.

אוסאמה סעדי: אני מקבל הרבה תלונות.

אוסאמה סעדי: כשהייתי עורך דין נתקלתי בסוגיות האלו.

אוסאמה סעדי: אני חושב שצריך לגבש הנחיות, חוזר של מנהל בית המשפט בעניין הזה, לא להשאיר את זה להחלטה ספורדית של שופט כזה או אחר.

ענת ברקו: כשחשבתי מה יש לי לומר על העניין הזה, רציתי לספר לכולם שהשפה הראשונה ששמעתי בבית הייתה ערבית, לא עברית.

ענת ברקו: אני חושבת שהשפה היא עשירה, יפה, יש בה הרבה מאוד אסוציאציות ודקויות.

ענת ברקו: אם לא מבינים שפה קשה לתקשר.

ענת ברקו: ברצותה היא גשר לשלום, ברצותה היא מלחמה.

ענת ברקו: אנחנו שואפים לשלום.

ענת ברקו: אני מאוד מקווה שנעמיק את הידע בשפה, נעשיר את הצעירים שלנו.

ענת ברקו: אני חושבת שזאת חברה ישראלית, יש בה גם יהודים וגם ערבים.

ענת ברקו: כמו שאומרים שאנגלית היא חובה, לדעתי ערבית במדינה שלנו היא חובה.

ענת ברקו: צריך להשתדל להנגיש את השפה לכולם, בטח בתחומים מקצועיים שלאנשים יש קושי לממש את הדברים או את הזכויות הבסיסיות שלהם, כמו בתחום המשפט, בתחום החינוך וכו'.

ענת ברקו: אני חושבת שזאת הזדמנות מצוינת לאחל לכולם רמדאן כרים.

ענת ברקו: נעשה הכל כדי שהשפה הערבית, שהיא שפה אחות לשפה העברית והארמית, תקבל את המעמד הראוי לה.

<חאלד דגש: אני עורך דין שכבר 20 שנה מופיע - בצפון בעיקר - בבתי משפט שלום, מחוזי ובתי דין לעבודה.

<חאלד דגש: הניסיון שלנו מההופעות שלנו בבתי משפט מראה שהשפה הערבית היא שפה נחותה, למרות שורה של פסקי דין.

<חאלד דגש: אני מזכיר פסק דין אחד של השופט מנחם ארבל משנת 2004, שדחה בקשה לחייב תרגום מסמכים שהוגשו בערבית בתיק אזרחי.

<חאלד דגש: כשהצד השני ביקש לתרגם אותם, הוא אמר: לא, אם אתה לא מבין את הערבית, תתרגם אותם על חשבונך.

<חאלד דגש: פסק הדין הזה סקר את מעמדה של השפה הערבית, שהיא שפה רשמית שצריך לתת לה את הכבוד, את המקום ואת מעמד העל מבחינת שפה.

<חאלד דגש: היא שפה רשמית מבחינה זו שהיא לצד השפה העברית.

<חאלד דגש: בפועל, דה פקטו, בבתי הדין לעבודה השפה הערבית היא שפה נחותה.

<חאלד דגש: הנחיתות הזאת היא לא רק במובן הסמלי וההצהרתי.

<חאלד דגש: הנחיתות של השפה הערבית גורמת לפגיעה אנושה, הייתי אומר, בשתי זכויות יסוד: אחת, הזכות לשוויון, והשנייה, הזכות לגישה לערכאות.

<חאלד דגש: למה אני אומר את זה?

<חאלד דגש: מכיוון שהנחיתות מתורגמת לזה שהיא מטילה עומס כלכלי על בעל הדין שנזקק לתרגום.

<חאלד דגש: ההזדקקות לתרגום בפועל היא לא של בעל הדין, זאת טעות.

<חאלד דגש: מי שנזקק לתרגום הוא השופט שלא מבין את מי שמדבר ערבית, או שלא מבין את אותו מסמך שמוגש להוכיח את התביעה או את ההגנה.

אוסאמה סעדי: מה המצב היום?

<חאלד דגש: המצב היום שבתי הדין ובתי המשפט מחייבים בעלויות של התרגום.

<חאלד דגש: אני לא מדבר על ניהול המשפט בפליל או באזרחי, אני מדבר על המסמכים, על התרגום שלהם.

<חאלד דגש: לדבר זה לא הנושא האקוטי בבתי המשפט.

<חאלד דגש: אתה מגיש מסמכים רשמיים של ייפוי כוח בערבית, הסכם בערבית.

<חאלד דגש: כשהשופט לא מבין אותם, הוא אומר לבעל הדין שהגיש את המסמך - תתרגם את זה.

<חאלד דגש: זה עולה כסף.

<חאלד דגש: כאן נפגעת הזכות לשוויון, כי בעלי הדין צריכים להיות באותה עמדה.

<חאלד דגש: אם אתה מטיל על צד אחד עול כלכלי, כשהצד השני פטור ממנו, פגעת בזכות לשוויון.

<חאלד דגש: זה הכל כיוון שאתה לא בקי בשפה הערבית.

<חאלד דגש: אם השופט לא מבין את המסמך בערבית, שלא ישלח את זה, שלא יעביר את זה על כתפי בעל הדין.

<חאלד דגש: צריך שיהיה בבית משפט מתורגמן לשופט, למערכת בתי המשפט.

<חאלד דגש: זה לא רק בהצגת המסמכים, בהוכחתם, יש עוד נושא.

<חאלד דגש: יש כאן קבוצה שנפגעת פעמיים.

<חאלד דגש: הקבוצה החלשה אצל האוכלוסייה הערבית היא הנשים.

<חאלד דגש: הנשים המוסלמיות, הנוצריות והדרוזיות.

<חאלד דגש: נזקקות לבתי הדין, אם זה בית הדין השרעי, הכנסייתי או הדרוזי.

<חאלד דגש: פסק הדין למזונות הוא בערבית.

<חאלד דגש: כשהן הולכות לביטוח לאומי לממש את הזכות הבסיסית שלהן למזונות לילדיהן, אומרים להן - תלכו לנוטריון לתרגם את זה.

<חאלד דגש: זו עלות אדירה.

<חאלד דגש: כשאין להן מזונות להאכיל את הילדים שלהן, הן נזקקות ומחויבות לתרגם את זה לביטוח לאומי.

<חאלד דגש: זאת החלטה של מערכת בתי המשפט.

<חנית אברהם בכר: אנחנו לא שייכים לבתי הדין הדתיים.

<חאלד דגש: הם שייכים למשרד המשפטים.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שאתה, בתור נציג לשכת עורכי הדין, תאסוף את כל התלונות, תשלח אלינו, ואנחנו נפנה את זה להנהלת בתי המשפט בצורה מרוכזת.

אוסאמה סעדי: אם צריך, נקיים דיון עם מנהל בתי המשפט ועם הנהלת בתי המשפט.

<גילי רעי: אני רוצה להתייחס רק לכמה נקודות, שהן יותר כלליות והן נוגעות גם לנגישות במערכת בתי המשפט ולהליך הוגן, כפי שהוזכר כאן.

<גילי רעי: חובה עלינו לשמור על מעמדה של השפה הערבית כשפה רשמית, כפי שכבר אמר חבר הכנסת בני בגין.

<גילי רעי: בהקשר הזה חשוב מאוד לשים לב שקיומה של השפה הערבית במערכת המשפט ובמקומות אחרים מאפשרת נגישות לשירותים, ניצול זכויות והשתלבות, ועל כן היא חשובה.

<גילי רעי: חשוב גם לשים לב שכשהשפה הערבית איננה נוכחת, כמוה כמו הדרה בפועל של האזרחים הערבים בישראל.

<גילי רעי: העדרה של השפה הערבית מדיר אותם מהשיחה, מההתמצאות במרחב, מניצול זכויותיהם, ומכל הדוגמאות שהוצגו כאן כרגע.

<גילי רעי: אנחנו בעמותת סיכוי פועלים לקידום שוויון אזרחי ולחברה משותפת.

<גילי רעי: אנחנו רואים את קידומה של השפה הערבית וחיזוק מעמדה כיסוד מרכזי במאבק שלנו למען מימוש החזון הזה.

אוסאמה סעדי: תודה על כל מה שאתם עושים בעמותת סיכוי.

<יעקוב איברהים: בתגובה למה שאמרה עורכת הדין מהנהלת בתי המשפט, אולי הפתרון הכי טוב הוא להעסיק צוות ערבי שיקרא את הבקשות שמגישים בשפה הערבית.

<יעקוב איברהים: כשעשיתי את ההתמחות שלי בפרקליטות במחוז מרכז, שנתן את רוב השירותים לאוכלוסייה הערבית מהמשולש, והייתי הערבי היחידי שנמצא שם, כל הזמן ביליתי רק בתרגומים.

<יעקוב איברהים: כפי שכולנו יודעים, ברגע שאנשים מאוד מתוחים, אם זה בתיקים של עבירות אונס, רצח או משהו כזה, אפילו אם הם דוברי השפה הם לא ממש יודעים, הם שוכחים מילים, הם לא יודעים לתפקד.

<יעקוב איברהים: אולי צריך לחשוב להעסיק מתורגמנים בפרקליטות, לא רק בבתי משפט.

<יעקוב איברהים: אני חושב שלא רק שצריכה להיות השפה ערבית באתרים ובשלטים, אלא שחשוב שהיא שתהיה ערבית תקינה.

<יעקוב איברהים: כשאני קורא לפעמים באתרים של הנהלת בתי המשפט ובאתרים אחרים, אני לא מבין חלק מהדברים שכתובים שם, למרות שערבית היא שפת האם שלי.

<יעקוב איברהים: צריך לדאוג שהערבית תהיה תקינה, לא רק הנוכחות שלה במרחב הציבורי.

<חנית אברהם בכר: אני לא יודעת על אתרים אחרים, אבל ככל שאתה מוצא שיש טעות בשפה, בתרגום, במסמכים שמופיעים אצלנו באתר, נשמח אם תוכל להפנות את תשומת הלב.

<יעקוב איברהים: אנחנו בקרן אברהם עושים את זה כבר כמה שנים, אנחנו שולחים כל הזמן.

<חנית אברהם בכר: אנחנו נתקן מיד.

<אביעד בקשי: פרק מהדוקטורט שלי עסק בסוגיה הזאת.

<אביעד בקשי: יש 3 רמות של הגנה על שפות מיעוט לאומי.

<אביעד בקשי: ישראל נוהגת ברמה השנייה.

<אביעד בקשי: אני מבקש לתמוך בסטטוס קוו של הרמה השנייה.

<אביעד בקשי: ברמה הנמוכה, כמו שאנחנו יכולים לראות בארצות הברית או בצרפת, לא ניתנים שירותים, לא ניתנת נגישות לשירותים, לא ניתנת מערכת חינוך בשפות המיעוט – ספרדית בארצות הברית, ערבית בצרפת.

<אביעד בקשי: אני חושב שזה לא דבר נכון ולא דבר ראוי.

<אביעד בקשי: הרמה העליונה של השילוב היא רמה של דו לשוניות מלאה.

<אביעד בקשי: דוגמאות לכך אפשר לראות בבלגיה ובקנדה הפדראלית.

<אביעד בקשי: יש עוד.

<אביעד בקשי: מדובר בדרך כלל במדינות שתופשות את עצמן כדו לאומיות.

<אביעד בקשי: הרמה האמצעית, שאני חושב שזו הרמה הפרקטית וגם רמה ראויה והולמת את המשפט בישראל, היא הרמה שבה צריך לתת נגישות לשירותים שלטוניים בשפה הערבית, כאשר שפת המדינה, ברמה הסימבולית, ברמה של הזהות הקולקטיבית של המדינה, נשארת כשפה לאומית אחת.

<אביעד בקשי: לכאורה עולה השאלה: הרי יש לנו את סימן 82 לדבר המלך במועצה, שקובע שתי שפות רשמיות.

<אביעד בקשי: הוא קובע שם במפורש שאפשר להשתמש בשפה הערבית בפני בתי המשפט ובבתי המשפט.

<אביעד בקשי: זאת אומרת, כשופט אני יכול לכתוב בשפה הערבית, שזה סימן 82, אבל בפועל זה לא קורה.

<אביעד בקשי: אפשר לבוא ולומר שיש כאן פער בין המציאות למשפט, כאשר לפעמים אולי המציאות יותר חזקה מהמשפט, אבל אני מראה שזה לא כך.

<אביעד בקשי: חוק סדר הדין הפלילי, שהוא חקיקה ראשית של הכנסת מתחילת שנות ה-60 לסימן 82, קובע בסעיפים 140 וב-141, למשל, שראיה שלא בעברית או עדות שלא בעברית מחייבת תרגום.

<אביעד בקשי: זאת אומרת, המחוקק הישראלי המאוחר למנדטורי קבע בסופו של דבר שאמנם ערבית היא שפה בעלת מעמד נכבד, חשוב, אבל היא לא שוות מעמד לעברית.

<אביעד בקשי: אותו דבר בחוק לשכת עורכי הדין, שאומר שרישיון בעריכת דין מחייב שליטה בשפה העברית.

<אביעד בקשי: אותו דבר בחוק האזרחות.

<אביעד בקשי: אני חושב שנכון לשמור על הסטטוס קוו.

<אביעד בקשי: אני חושב שאפשר לגייס קונצנזוס על הרמה הזאת של הנגישות, שאז אפשר למצוא שיתוף פעולה של זרמים שונים בחברה הישראלית שיילחמו על הגברת הנגישות כמו במרב הדוגמאות שניתנו כאן, אבל לא להתעקש על הרמה הסימבולית של דו לשוניות מלאה.

אחמד טיבי: היושב-ראש אוסאמה סעדי, אני אוהב שפות.

אחמד טיבי: אני אוהב עברית, אני אוהב אנגלית, אני בעיקר אוהב ערבית.

אחמד טיבי: כשאתה מכיר את השפה, אתה מכיר את האחר שמדבר בשפה שהיא לא שפת האם שלך.

אחמד טיבי: אני לומד בעברית, קורא בעברית מאז שאני תלמיד ביסודי.

אחמד טיבי: זו לא רק שפה, זה גם מה שמסביב, זו גם תרבות האחר והכרת האחר כמעט בכל האספקטים האחרים, זה סממן.

אחמד טיבי: כאשר יש רוב ומיעוט, אז לרוב יש שפה, למיעוט יש שפה.

אחמד טיבי: במדינת ישראל יש חוק - שתי השפות הן שפות רשמיות.

אחמד טיבי: יש ניסיונות חוזרים ונשנים לפגוע במעמדה של השפה הערבית.

אחמד טיבי: היו הצעות חוק, דיבר עליהן חברי חבר הכנסת בני בגין.

אחמד טיבי: התיאור שלו כל כך מדויק לגבי המניעים.

אחמד טיבי: טוב שהיום הזה, ביוזמתו של חברנו חבר הכנסת יוסף ג'בארין, מתקיים בכנסת.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת שהסכים.

אחמד טיבי: יתקיימו גם דיונים בוועדות אחרות ובמליאה.

אחמד טיבי: 90% מהערבים מדברים עברית, 90% מהיהודים לא יודעים ערבית, גם לא רוצים לדעת.

אחמד טיבי: זה ההבדל.

אחמד טיבי: חלקם רואים פחיתות כבוד בזה שהילדים שלהם ילמדו ערבית בבתי הספר.

אחמד טיבי: חלקם יעדיפו ללמוד צרפתית, סינית, שפה זרה אחרת, לא ערבית, כי זה שפה של הערבים.

טלב אבו עראר: אנחנו שני עמים שחיים באותה ארץ, אנחנו חייבים להבין אחד את השני.

טלב אבו עראר: חלק קטן מהיהודים מבין ערבית, חלק אחר, שזה חלק לא גדול, לא מעוניין ללמוד בגלל שזאת השפה הערבית.

טלב אבו עראר: אני גאה בזה שהשפה הערבית היא שפה אוניברסאלית, גם לדעתכם.

טלב אבו עראר: בקוראן השפה הערבית מתוארת כשפת גן עדן.

טלב אבו עראר: אחרון הנביאים היה מוחמד.

טלב אבו עראר: השפה הערבית היא שפה יפה.

טלב אבו עראר: השפה הכי קשה ומורכבת מכל השפות היא השפה הערבית.

טלב אבו עראר: אפילו חלק מהערבים לא יודעים את השפה הערבית.

טלב אבו עראר: אנחנו נתקלים לפעמים במישהו שמתבטא בשפה הערבית, כאשר מי שמתרגם מתרגם לא נכון ומטעה.

טלב אבו עראר: אם מטעים את השופט, אז השופט פוסק על פי התרגום המטעה ואנחנו בבעיה.

טלב אבו עראר: אם היה בית המשפט שומע את האדם, את החשוד הזה, המצב היה שונה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נמשיך בעניין הזה בעתיד, גם בוועדת חוקה, גם בכנסת.

אוסאמה סעדי: אני מבקש מהנהלת בתי המשפט לבדוק את העניינים שעלו פה מבחינת התרגומים בבתי משפט.

אוסאמה סעדי: אני מדגיש את מה שאמר חבר הכנסת בני בגין, שזה לא צריך להיות החלטה של שופט כזה או אחר, אלא צריכה להיות מדיניות בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: אם צריך, אנחנו נקיים פגישה עם מנהל בתי המשפט בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: תודה לכל האורחים.