ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 206, 2016-03-14 13:33

אלי אלאלוף: היום ה-14 במרץ 2016, ד' באדר ב' התשע"ו, השעה 13:33 ואני מתנצל על האיחור שנבע מהדיון הקודם שהתארך.

אלי אלאלוף: על סדר היום צו עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (סל שירותי בריאות לעובד) (תיקון), התשע"ה-2015, ותקנות עובדים זרים (תיקון-איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (שיעור ניכוי מהשכר בעד דמי ביטוח רפואי), התשע"ו-2016.

<נתן סמוך: בקצרה.

<נתן סמוך: המשמעות והמהות של צו עובדים זרים כפי שמוצגת בפני הוועדה, בין היתר בעקבות פסיקתו של בית המשפט העליון, היא לאפשר לעובדים שנמצאים בארץ עם ותק של עשר שנים ומעלה לקבל פיצוי חד פעמי במצב של אובדן כושר עבודה כאשר הפיצוי החד פעמי הזה עומד על סכום של שמונים אלף שקלים.

<נתן סמוך: אחת מהנקודות שהיוו סלע, לא אומר מחלוקת אבל בהחלט של חילופי הצעות ורעיונות בדיונים הקודמים, הייתה מה המשמעות של תוספת הכיסוי הזאת לעלות הפרמיה לעובד/למעביד, כאשר אנחנו זוכרים שאנחנו מדברים על צו עובדים זרים שמסדיר את היקף הביטוח הרפואי שמסדיר המעביד לעובדו על חשבונו ובמקביל יש לנו תקנות שאותן מביא לכאן משרד הכלכלה שמדברות על ניכוי אפשרי משכר העובד לצורך מימון הפרמיה.

<נתן סמוך: בנושא הזה הנחו אותנו מלכתחילה אבל בוודאי משעה שהוועדה נדרשה לעניין וכיוונה אותנו לפתרונות, הדריכו אותנו שני שיקולים.

<נתן סמוך: האחד הוא שהנטל על העובד/מעביד יהיה מינימלי.

<נתן סמוך: השיקול השני הוא שחברת הביטוח בסופו של דבר לא תקבל יותר מכפי עלותו של הכיסוי.

<נתן סמוך: אלה הדברים שהדריכו אותנו.

<נתן סמוך: מלכתחילה, אגב, קבענו את הכיסוי הזה כך שהוא יכלול עלות מינימלית על העובד/מעביד, מה שאנחנו חשבנו שהוא מינימלי של 18.9 שקלים כאשר במקביל משרד הכלכלה מתקן את תקנות הניכוי כך שבסופו של דבר העלות הזאת לא תחול על המעביד אלא על העובד שהוא בעצם הנהנה מהפוליסה.

<נתן סמוך: אמרה לנו הוועדה שהיא מרגישה שיש כאן איזשהו סוג של הכבדה יתרה.

<נתן סמוך: הלכנו ובדקנו את עצמנו ותיקנו את הדברים האלה בשני היבטים.

<נתן סמוך: בהיבט האחד, בשלב הראשון, על ידי חלוקה של הקבוצה, חלוקה זמנית של הקבוצה לשתיים כך שבשנתיים הראשונות לתחולתו ההסדר יחול על מי שהוא בוותק של 13 שנים ובשלב הבא על כלל הקבוצה של מי שנמצאים מעל עשר שנים.

<נתן סמוך: הדבר הזה מאפשר לנו להפחית את הפרמיה בחצי כך שהעלות על המעביד מבחינת עלות הפרמיה תהיה 9.5 שקלים בלבד ובמקביל משרד הכלכלה מתקן את הוראות הניכוי כך שהעלות הזאת תתגלגל על העובד.

<נתן סמוך: זה בעיני דבר חשוב אבל הוא לא הדבר החשוב ביותר.

<נתן סמוך: הדבר החשוב ביותר, וזה בסיועו של אגף הפיקוח על הביטוח ושוק ההון, התחייבות של אגף הפיקוח על הביטוח ושוק ההון שכעבור שנה מהמועד שבו ההסדר הזה נכנס לתוקף אופרטיבי, נבדקים השימושים בסעיף הכיסוי הזה.

<נתן סמוך: צריך לזכור שאין מה לעשות, אנחנו כיום נמצאים בעידן שבו יש ספקולציות והספקולציות הן לכאן ולכאן.

<נתן סמוך: חברות הביטוח אולי הולכות על הערכה שמרנית מסוימת, אנחנו אולי היינו רוצים לראות את ההערכה הזאת פוחתת אבל מה שאנחנו יודעים עכשיו להגיד לוועדה בעקבות העבודה שנעשתה באגף הפיקוח על הביטוח – יואב יוכל להציג את זה – שכעבור שנה אנחנו נבדוק את השימושים.

<נתן סמוך: היה והשימושים הם נמוכים מכפי שחזו חברות הביטוח ושעל בסיסם נקבעה התוספת לפרמיה, תהיה הפחתה של התוספת לפרמיה אחורה וקדימה.

<נתן סמוך: המשמעות של אחורה וקדימה היא שכמובן הפרמיה פוחתת רק קדימה אבל ברמת ההפחתה, בסכום ההפחתה, תובא בחשבון שלילת הרווח שנבעה מהערכת היתר ככל שיימצא שמדובר בהערכת יתר וזאת הייתה אולי הערכתה של הוועדה.

<נתן סמוך: אנחנו מאמינים שבפתרון הזה אנחנו נוכל להגיע גם למצב בו מצד אחד מימון הביניים של 9.5 שקלים הוא נמוך והוא מטיל נטל קטן בחצי לעומת מה שחשבנו מלכתחילה, וזה מאפשר לנו בתום שנתיים כבר להיות במצב שבו המפקח על הביטוח רואה מה העלויות האמיתיות וגם כאשר הקבוצה המלאה של כל מי שהם בוותק של עשר שנים ומעלה תיכנס, אנחנו כבר נוכל לבוא עם פרמיה ריאלית שמבטאת את השימושים האמיתיים ולא שימושים ספקולטיביים.

<נתן סמוך: אני סבור שבהסדר הזה יש יתרונות, ודאי מול מה שהצענו, ודאי מול חלופות אחרות ואנחנו נודה לוועדה על האישור.

<נתן סמוך: תוך שנה זה ייבדק מחדש על ידי המפקח על הביטוח.

<נתן סמוך: אנחנו התחייבנו לזה.

<נתן סמוך: אמרתי רק שתוך שנתיים נכנסת כל הקבוצה של עשר שנים ומעלה.

<נתן סמוך: גם תוך שנתיים, אנחנו כל פעם בודקים את זה מדי שנה עד לנקודה שבה המפקח על הביטוח אומר שהשתכנע שזה משקף את הסטאדי סטייט.

<נתן סמוך: הוא בודק את זה תוך שנה ואם תוך שנה יש שינוי, הוא מפחית את זה כבר תוך שנה.

<נתן סמוך: אני דיברתי על תוך שנתיים במובן זה שתוך שנתיים נכנסת מלוא הקבוצה.

מיכל רוזין: איך נדע בשנה הזאת?

מיכל רוזין: זה בדיוק העניין.

מיכל רוזין: איך נדע אחרי שנה - אם אתה מחריג את בין עשר שנים ל-13 שנים - האם זה משנה להם את הפרמיה או לא?

<נתן סמוך: בגלל שבסופו של דבר הכיסוי הוא אותו כיסוי, הכיסוי לא מתנהג אחרת.

<נתן סמוך: אגב, בגלל זה שללנו רעיונות אחרים שהיו משחקים לנו באקטואריה.

מיכל רוזין: הכמות משתנה.

<נתן סמוך: הכמות משתנה אבל בסופו של דבר, בגלל שהאיתות של ההתנהגות לא נובע על ידי הכמות של העובדים אלא הוא נובע על ידי הכיסוי.

<נתן סמוך: השמונים אלף שקלים הם אותם שמונים אלף שקלים.

<נתן סמוך: איקס אנשים מתנהגים מול שמונים אלף שקלים כמו שני איקס אנשים.

מיכל רוזין: עכשיו הסברת למה אפשר גם מעשר שנים ולא מ-13 שנים.

<נתן סמוך: לא.

<נתן סמוך: אני אסביר למה לא.

<נתן סמוך: אני אסביר מה היה הרעיון.

<נתן סמוך: הרעיון היה שמלכתחילה כאשר אנחנו עושים את זה מ-13 שנים, אנחנו מאפשרים להפחית בשלב ראשון.

<נתן סמוך: אם אנחנו נרצה היום מתוך כלל הקבוצה, אנחנו למעשה נאמנים לגישת המפקח על הביטוח שהוא לא לוקח סיכונים וחברות הביטוח לא לוקחות סיכונים והיינו צריכים להתחיל עם 18.9 שקלים.

<נתן סמוך: המשמעות היא שמימון הביניים היה 18.9 שקלים.

<נתן סמוך: אגב, אנחנו היינו שלמים עם זה.

מיכל רוזין: אבל הוועדה לא אישרה את זה.

<נתן סמוך: נכון.

<נתן סמוך: את צודקת.

<נתן סמוך: היינו שלמים עם זה כי ידענו שבסופו של דבר הכסף הזה יחזור.

<נתן סמוך: היה כאן רעיון – לא שלי אלא מי שירצה, יקבל את הקרדיט עליו – שאני חושב שהוא נכון, רעיון של שי, לבוא ולומר שבשלב ראשון, מכיוון שממילא הסכום הוא תחת הנחת הספקולציה, נקבע אותו על הסכום הנמוך.

<נתן סמוך: כלומר, מימון הביניים יהיה בסופו של דבר קטן יותר ואז כעבור שנה, בוודאי גם כעבור שנתיים, כאשר נבצע את התיקון, נבצע את התיקון אחרי שהסדר הביניים בכל זאת היה נמוך יותר והטיל פחות נטל גם על המעביד וגם על העובדים.

<נתן סמוך: כמובן יש לזה מחיר מסוים במובן זה שאנחנו לא מכניסים מיד את כל הקבוצה אבל אנחנו מאמינים שבסופו של דבר הם ייכנסו.

<נתן סמוך: בואו נזכור שאנחנו מדברים על תקופה של השנתיים הראשונות לביצועו של ההסדר.

<נתן סמוך: זאת לא תקופה ארוכה.

<נתן סמוך: אנשים כאן דיברו על מספרים מאוד נמוכים של המימוש ואנחנו מקווים שזה יתבטא ובכל זאת אנחנו מכניסים את הקבוצה שמבחינת החלוקה, האם להכניס קודם את אלה שהם מעל עשר שנים עד 12 שנים או מעל 13 שנים, ברור שעדיף להכניס את אלה שמעל 13 שנים כי הם הוותיקים יותר.

אלי אלאלוף: כמה זמן ייקח למשרד הכלכלה להתקין את התקנות?

<נתן סמוך: הוא מביא אותן לכאן.

<נתן סמוך: הן עומדות לאישורה של הוועדה.

מיכל רוזין: זה אומר שחברות הביטוח לא סומכות על המפקח על הביטוח שאם יהיו להם יותר הוצאות, הוא יתקן רטרואקטיבית?

מיכל רוזין: אלה ספקולציות, אבל הספקולציות הולכות לטובת חברות הביטוח והן לא הולכות לטובת העובדים והמעסיקים.

מיכל רוזין: חברות הביטוח אומרות, ואם נצטרך לשלם יותר מדי, אתם הרי לא תתחשבו בנו אחר כך ותעלו את הפרמיה ולכן אנחנו לא סומכים עליכם ולא סומכים על הרגולטור.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה שתטעי.

אלי אלאלוף: כן יכולים להעלות פרמיה.

מיכל רוזין: ברור.

מיכל רוזין: אני אומרת שעכשיו החלטת האוצר מול חברות הביטוח היא מכיוון שחברות הביטוח לא סומכות על האוצר.

מיכל רוזין: הורדתם מעשר ל-13 שנים ולא ברור לי למה.

אלי אלאלוף: אני חושב שיש לנו כאן עוד הבהרות.

<יואב יונש: אם זה לא ברור, המנגנון בו היה מדובר הוא מנגנון דו צדדי.

<יואב יונש: זאת אומרת, הבחינה שלנו קודם כל תהיה מדי שנה במשך מספר שנים עד שנהיה משוכנעים שהנתונים שיש בידינו הם יציבים.

<יואב יונש: אם אנחנו נראה שהניסיון הוא חמור יותר, יש תרחיש שגם הפרמיה תעלה.

<יואב יונש: אנחנו מדברים כאן על מנגנון דו צדדי.

<יואב יונש: אין שום תמריץ לחברות הביטוח לפי המנגנון הזה לתמחר ביתר או בחסר כי הן לא ייהנו מתמחור ביתר.

<קריאה: הן כבר נהנות.

<אבנר עורקבי: יושב ראש ארגון אהב"ה, ארגון הנכים בישראל המיוחד.

<אבנר עורקבי: כל הכבוד לכם אני מקווה שהצו הזה לא ייפול עלינו האנשים בעלי צרכים מיוחדים כי מספיק נפלו עלינו דברים ואדוני היושב ראש, אתה יודע את זה טוב מאוד.

<אבנר עורקבי: אני מבקש שבמידה וזה נופל על ציבור הנכים, שהצו הזה לא יעבור.

<אבנר עורקבי: יש כאן אמירה.

<אבנר עורקבי: אנחנו לא רוצים שהצו הזה יעבור על גבנו.

אלי אלאלוף: לצו הזה יש מהות אחת, שהיא לא תהיה על המעסיקים.

<אבנר עורקבי: אנחנו מרגישים זאת ולא רוצים לחוש את זה על גבנו.

<אבנר עורקבי: אני מבקש את חברת הכנסת רוזין, את יודעת כמה אנחנו סובלים מעובדים זרים ואת ההתמודדות שלנו.

<אבנר עורקבי: אנחנו לא רוצים לשאת את זה עלינו.

<אבנר עורקבי: אין לנו בעיה, אבל אנחנו לא רוצים לשאת את זה עלינו כי אין לנו ממה לממן את זה.

אלי אלאלוף: ברגע שיש תקנה מוכנה ומסודרת, היא מורידה מכם וזה עובר לעובד.

אלי אלאלוף: חד משמעית.

<אבנר עורקבי: אני רק רוצה לציין שבשבוע שעבר נפגשנו עם ראש הממשלה והעלינו בפניו גם את הנושא הזה.

אלי אלאלוף: מה הוא אמר, לתת לנו על הראש?

<אבנר עורקבי: לא.

<אבנר עורקבי: אבל לא להזיק לנו.

<נעמי מורביה: יושבת ראש מטה מאבק הנכים וחברה בפורום ארגוני הנכים למשא ומתן עם ממשלת ישראל.

<נעמי מורביה: בדרך כלל אני מדברת דברי חלקות ונימוסין אבל היום אני טיפה מורידה את הכפפות.

<נעמי מורביה: מתקיים כאן איזשהו אוקסימורון, דבר והיפוכו.

<נעמי מורביה: ברגע שמדברים על הומניזם וההומניזם הזה רואה רק פן אחד או רק צד אחד של המטבע, הוא מפסיק להיות הומניזם.

<נעמי מורביה: אני מאוד חוששת.

<נעמי מורביה: אנחנו באים לישיבה אחרי ישיבה והאמת היא שאתה דואג לנו ואתה שומר על הגב שלנו אבל כל פעם מתגנב חשש כבד ללבי ליום שבו לא נהיה על המשמר ולא נהיה בכוננות ג'.

<נעמי מורביה: אני רוצה להביא שני פסוקים מתהלים.

<נעמי מורביה: "מציל עני מחזק ממנו ועני ואביון מגוזלו, שוועת עניים אתה תשמע, צעקת הדל תקשיב ותושיע ורננו צדיקים בה' לישרים נאווה תהילה".

<אבנר עורקבי: זה לקוח מנשמת כל חי.

<נעמי מורביה: כן.

<נעמי מורביה: אנחנו נדרשים שוב ושוב לישיבות האלה ואני בתחושה קשה כי הרי כולנו יודעים שהעלות בסופו של דבר – עם פיקוח, בלי פיקוח, בנקים או לא בנקים – העובד הזר יגיד או שאתה משלם את זה עבורי או שאני הולך.

<נעמי מורביה: זה מה שקורה.

<נעמי מורביה: מה שקורה בפועל הוא שהעובד הזר מראיין אותי בקבלה לעבודה.

<נעמי מורביה: הוא שואל אותי מה אני משלמת עבורו, איזה סוג של אינטרנט יש לי, אם יש לי YES, אם יש לי הוט.

<נעמי מורביה: אני מחויבת לתת לו חדר עם מיטה ותנאים בסיסיים.

<נעמי מורביה: אני מחויבת לכל צרכיו.

<נעמי מורביה: אם אני אנסה להפעיל את מה שאתם חוקקתם בשום שכל ובאמת בהתחשבות רבה, אני רשאית לקזז משכרו את עלות המזון וכל הדברים האלה, ברגע שאני ארצה רק לחשוב על זה, הרי הוא יקום וילך.

<נעמי מורביה: בסיכומו של דבר, אנחנו חסרי אונים מול כל המערכת הזאת.

<נעמי מורביה: חייבים אחת ולתמיד לקבל החלטה לעשות הפרדה מוחלטת ולהחליט האם אזרחי ישראל, שזה אנחנו, יש לנו זכויות שוות לאזרחי חוץ כי בפועל מה שנוצר זה שאנחנו בתת זכויות.

<נעמי מורביה: בשורה התחתונה, אנחנו בתת זכויות.

<נעמי מורביה: אם זה בנושא העובדים הזרים, אם זה בנושא המשכנתאות, אם זה בנושא הלוואות, אם זה בנושא הקצבאות, אם זה בנושא הפיצוי על העלאת שכר מינימום, בכל מקום אנחנו תמיד ב-תת.

<נעמי מורביה: די.

<נעמי מורביה: אני חושבת שהגיע הזמן שכנסת ישראל – ואני מסתכלת עליך כי עוד לא נתקלתי במחוקק כמוך.

<נעמי מורביה: הרגישות שלך גבוהה מהרגיל ואני מצפה מכנסת ישראל, ואני לא רוצה לאבד את התקווה הזו, שיפסיקו לשים אותנו בעמדת ה-תת.

<נעמי מורביה: אני לא רוצה יותר להתגונן.

<נעמי מורביה: מגיעות לי זכויות כמו לכל אזרח אחר.

<נעמי מורביה: עבדתי כל חיי הבוגרים, שילמתי ביטוח לאומי ושילמתי ביטוח לאומי בסכומים אדירים, לא שקל ולא שני שקלים, ושילמתי גם לחברות ביטוח פרטיות כי טרחתי לבטח את עצמי.

<נעמי מורביה: אני הולכת להיפגע בכל דרך, גם על ידי הצעות חוק שרצות עכשיו בנושא העלאת קצבת הנכות לגובה שכר המינימום.

<נעמי מורביה: לא יכול להיות שמצד אחד מחייבים אותנו לבטח את עצמנו וקרנות פנסיה ודברים כאלה, וכאשר מגיע הרגע לממש את הדברים, אנחנו תמיד בתת מימוש, בתת זכאות, בתת תנאים.

<נעמי מורביה: אני מבקשת מכבודך, באמת, תמשיך להגן על הגב שלנו, בבקשה.

אלי אלאלוף: זה מרגש מה שאת אומרת.

אלי אלאלוף: זאת אחריות גדולה עלי אבל אני מחוקק חדש ולמדתי כמה דברים בחודשים האחרונים.

אלי אלאלוף: הנושא שלכם לא יוצא מהראש.

אלי אלאלוף: זה ברור.

אלי אלאלוף: ההרגשה היא שבאמת יש מה לתקן ואני תקווה שבאמת נצליח לעשות את זה ונעשה ונתמודד.

אלי אלאלוף: עם הזמן והתמיכה, נצטרך לחשוב לא בפורום הזה כי היום הנושא הוא מאוד ספציפי ולעשות צדק גם עם העובדים שמשרתים אתכם וזה לא צריך להיות על גב המעסיקים.

אלי אלאלוף: אני מסכים לזה.

<נעמי מורביה: תודה רבה.

<עידית ליבוביץ' שקד: קו לעובד.

<עידית ליבוביץ' שקד: אני מסכימה לחלוטין עם כל מה שנאמר כאן.

<עידית ליבוביץ' שקד: שיהיה ברור שזאת גם הייתה העמדה שלנו מלכתחילה ששום עלות נוספת לא צריכה לחול על המעסיקים.

<עידית ליבוביץ' שקד: אני רוצה רגע לשים את הדברים על השולחן כי דיברתם הרבה ודיברתם יפה, אבל עשיתי חשבון מאוד פשוט.

<עידית ליבוביץ' שקד: שישים אלף עובדות סיעוד בישראל, זה אומר 6.5 מיליון שקלים בשנה.

<עידית ליבוביץ' שקד: הכפלתי רק בתשעה שקלים לחודש.

<עידית ליבוביץ' שקד: שישה וחצי מיליון שקלים בשנה שייכנסו עכשיו לכיס חברות הביטוח מדי שנה לתקופה שתבדקו או תנסו.

<עידית ליבוביץ' שקד: אם אני זוכרת, בדיון שנערך כאן עוד בדצמבר, הגיעו נתונים שדיברו על כך שב-2015 לא הייתה עובדת אחת מעל עשר שנים שקיבלה אישור על אובדן כושר עבודה, ב-2014 היו שתי עובדות.

<עידית ליבוביץ' שקד: בעצם כדי לממן משהו בסביבות ה-160, מאתיים, מיליון שקלים בשנה, החברות ירוויחו עוד שישה וחצי מיליון שקלים וזה לתקופת הביניים, כאשר זה רק תשעה שקלים.

<עידית ליבוביץ' שקד: אני לא עילוי מתמטי.

<עידית ליבוביץ' שקד: עשיתי פשוט תשע כפול שישים אלף כפול 12 חודשים וזה הסכום אליו הגעתי.

אלי אלאלוף: יש מרכיב שכדאי שתכניסי.

אלי אלאלוף: בינתיים כולם הזדקנו.

אלי אלאלוף: כל העובדים הזדקנו.

<עידית ליבוביץ' שקד: זה נכון.

אלי אלאלוף: יכול להיות שיצטרכו כבר לתת יותר תשובות.

אלי אלאלוף: תחשבו עד הסוף.

אלי אלאלוף: אני מאוד מעריך את המאבק שלכם ובאמת כל הכבוד, אבל תחשבו.

אלי אלאלוף: נתנו לכם מנגנון שקדימה ואחורה אפשר לתקן את הפוליסה בהתאם לתוצאות.

<עידית ליבוביץ' שקד: אבל לקחו הצעה רעה - - -

אלי אלאלוף: למה הצעה רעה?

אלי אלאלוף: זה המינימום.

אלי אלאלוף: אני הייתי רוצה אפס.

<עידית ליבוביץ' שקד: אני לא מדברת על גובה הפרמיה.

<עידית ליבוביץ' שקד: אני מדברת על זה שהמרחק בין החלת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, שהוא דרך המלך שקבע בג"ץ, לפיצוי חד פעמי בגובה שמונים אלף שקלים - - -

אלי אלאלוף: לא קבע אלא המליץ.

<עידית ליבוביץ' שקד: אמרתי דרך המלך שהמליץ עליה בג"ץ רחוקה מרחק שמים וארץ מפיצוי חד פעמי.

אלי אלאלוף: אתם דואגים לעובדים, אז בואו נצא עם פתרון ונצא אתו היום.

אלי אלאלוף: לא נצא מהחדר בלי שנקבל היום פתרון.

<עידית ליבוביץ' שקד: נכון.

<עידית ליבוביץ' שקד: הייתה הצעה שדיברה על עובדות שעבדו כאן

<עידית ליבוביץ' שקד: מעל עשר שנים עם פיצוי חד פעמי של שמונים אלף שקלים אבל לקחו את ההצעה הזאת והגדילו את זה לעובדות שגם מעל 13 שנים כדי שיהיו בטוחים שאף אחת לא תתבע כי אם עובדות מעל עשר שנים כמעט ואין, אז כמה יש מעל 13 שנים?

<עידית ליבוביץ' שקד: למה לא קבעתם עד עשרים ואז בכלל לא היו תביעות?

<עידית ליבוביץ' שקד: אני אומרת שלקחתם הצעה שלא הייתה טובה מלכתחילה ועשיתם אותה רעה יותר ועכשיו היא תעבור בגלל כל מיני הסברים.

אלי אלאלוף: אולי כי חיפשנו פתרון?

<עידית ליבוביץ' שקד: אבל בסופו של יום היחידים שיקבלו כאן את הכסף, אלה חברות הביטוח.

<עידית ליבוביץ' שקד: עוד שישה וחצי מיליון שקלים לחברות הביטוח.

<עידית ליבוביץ' שקד: זה מה שהייתם צריכים שיקרה?

אלי אלאלוף: תודה.

<יואב יונש: קודם כל, אנחנו בדקנו את המספרים.

<יואב יונש: אני לא יודע מאיפה הנתון לגבי ההיסטוריה.

<יואב יונש: אנחנו קיבלנו נתונים יותר גבוהים לגבי ההיסטוריה.

<עידית ליבוביץ' שקד: אלה נתונים שהוצגו בוועדה.

<יואב יונש: אני לא יודע מהיכן הם הגיעו אבל החברות דיווחו לנו על מקרים שהם שילמו.

<נעמי מורביה: דיברו על שני מקרים.

<יואב יונש: שנית, כמובן שכחלק מהעניין וזה מה שיצר קושי בהערכה ובבדיקה, ההנחה שיש שינוי התנהגותי מסוים די גדול בתמריץ של העובד לגשת ולממש את הכיסוי הזה.

<יואב יונש: לכן אני חושב שנכון להחיל מנגנון שיוכל לבדוק את הנתונים בפועל.

<יואב יונש: בסופו של דבר אני מדגיש, אם אכן נראה שהנתונים שהעריכו הם גבוהים, הפרמיה שנגבתה ביתר, תשמש כדי להפחית את הפרמיה בשנה העוקבת.

אלי אלאלוף: יש מנגנון וזה ההישג האדיר.

אלי אלאלוף: אני לא שמעתי, למרות שאני חדש, על מנגנון הלוך וחזור.

אלי אלאלוף: זה הישג אדיר.

אלי אלאלוף: המנגנון הזה מאפשר להקטין בעתיד עוד יותר או לבטל.

אלי אלאלוף: בסוף המטרה שלי הייתה לבלוע את זה בתוך הפוליסה הקיימת אבל לא הצלחנו.

<עידית ליבוביץ' שקד: המטרה של כניסת המנגנון הזה היא להכשיר את השרץ.

אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שזה לא כלול אבל אני מבקש שיירשם בפרוטוקול שהפוליסה הזאת כוללת הסעת העובד לביתו.

<נתן סמוך: זה כתוב במפורש.

אלי אלאלוף: תיקנתם את זה?

<נתן סמוך: זה כתוב במפורש שזה כולל הטסה של העובד והרחבנו את זה גם למצבים בהם לא נדרש ליווי רפואי מיוחד.

אלי אלאלוף: בסדר גמור.

אלי אלאלוף: אנחנו עוברים לקריאת החוק.

<שמרית גיטלין שקד: צו עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (סל שירותי בריאות לעובד) (תיקון), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 1ד(א) ו-6ב לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, לאחר התייעצות עם ארגון עובדים שעל חבריו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים מאורגנים בישראל ועם ארגוני מעבידים שלדעת שר הכלכלה הם ארגוני מעבידים יציגים ונוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון שם בצו עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (סל שירותי בריאות לעובד) התשס"א-2001 (להלן – הצו העיקרי), בשם הצו המילים "איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים" – יימחקו.

<שמרית גיטלין שקד: זה תיקון שמתייחס רק לשם של הצו היום.

<שמרית גיטלין שקד: בצו עובדים זרים, פשוט יימחקו המלים "איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים".

<שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 2 בסעיף 2 לצו העיקרי, אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) לעניין עובד בענף הסיעוד, בחלוף עשר שנים מאז קיבל לראשונה רישיון לישיבת ביקור לצורך עבודה בענף הסיעוד, גם כיסוי לפיצוי חד פעמי מיוחד בסך שמונים אלף שקלים חדשים המיועד לעובד שנמצא בלתי כשיר לבצע את עבודתו מסיבות רפואיות כאמור בסעיף 4(א)(3) ובלבד שמימש את זכאותו לטיסה חזרה לארצו כאמור בסעיף 4(ב).

<שמרית גיטלין שקד: הזכאות לפיצוי תחול על מי שבמועד קביעת הרופא כאמור בסעיף 4(א)(3) כי אינו כשיר לעבודתו, היה בידו רישיון תקף לישיבת ביקור לצורך עבודה בענף הסיעוד או שהיה בידו רישיון כאמור ממועד כלשהו במהלך תקופת 12 החודשים שקדמה לקביעת הרופא כאמור".

<שמרית גיטלין שקד: אני רוצה לומר שיש תיקון בתקנה 2 לעומת הצו הקודם שהיה לנו שהפיצוי יחול על כל מי שהיה בידו רישיון קבע ממועד כלשהו במהלך תקופת 12 החודשים שקדמה לקביעת הרופא ולא שישה חודשים כפי שהיה קודם לכן.

<שמרית גיטלין שקד: תיקון סעיף 4 בסעיף 4(ב) לצו העיקרי, במקום "בסעיפים קטנים (א)(2) או (3)" יבוא "בסעיף קטן (א)(2)" ובסופו יבוא "נכללה בביטוח תניה המגבילה את זכאותו של עובד לשירותי בריאות כאמור בסעיף קטן (א)(3), יכלול הביטוח הרפואי גם זכאות של העובד לתשלום מלוא ההוצאות לטיסתו מישראל, לרבות ליווי או סידורים מיוחדים אחרים בעת הטיסה, המתחייבים ממצבו הרפואי של העובד".

<שמרית גיטלין שקד: אני רוצה שנעלה את הנושא של הזכאות לטיסה בכל מקרה.

<שמרית גיטלין שקד: "נכללה בביטוח תניה המגבילה את זכאותו של עובד לשירותי בריאות כאמור בסעיפים קטנים (א)(2) או (3)".

<שמרית גיטלין שקד: הצו אומר ש"יכלול הביטוח הרפואי גם זכאות של העובד לתשלום מלוא ההוצאות הקשורות לטיסתו מישראל".

<נתן סמוך: היום כתוב בכל מקרה שבו מחייב מצבו הרפואי ליווי או סידורים מיוחדים אחרים בעת הטיסה ואנחנו שינינו וכתבנו לרבות ליווי או סידורים מיוחדים.

<נתן סמוך: כלומר, לא רק במקרים בהם מתחייבים סידורים מיוחדים.

<שמרית גיטלין שקד: כתבתם המתחייבים ממצבו הרפואי של העובד.

<שמרית גיטלין שקד: זה המשך המשפט.

<נתן סמוך: לא.

<נתן סמוך: לרבות ליווי או סידורים המתחייבים ממצבו הרפואי של העובד אבל אם לא מתחייבים, גם אז צריך לממן לו את הכרטיס.

<נתן סמוך: כתוב הוצאות טיסתו מישראל, לרבות ליווי או סידורים מיוחדים אחרים בעת הטיסה המתחייבים.

<נתן סמוך: זה לרבות.

<נתן סמוך: המשמעות היא שגם במקרים בהם זה לא נדרש, צריך לממן את הוצאות הטיסה.

<נתן סמוך: הדברים ברורים.

אלי אלאלוף: מקובל?

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: מקובל.

<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 4(ב) לצו העיקרי, במקום "בסעיפים קטנים (א)(2) או (3)" יבוא "בסעיף קטן (א)(2)" ובסופו יבוא "נכללה בביטוח הרפואי תניה המגבילה את זכאותו של עובד לשירותי בריאות כאמור בסעיף קטן (א)(3), יכלול הביטוח הרפואי גם זכאות של העובד לתשלום מלוא ההוצאות לטיסתו מישראל, לרבות ליווי או סידורים מיוחדים אחרים בעת הטיסה, המתחייבים ממצבו הרפואי של העובד".

<שמרית גיטלין שקד: תחילה ותחולה

<שמרית גיטלין שקד: כלומר, כל הצו הזה יתחיל תוך 16 חודשים מיום פרסומו של הצו.

<שמרית גיטלין שקד: כלומר, שום תשלום לא ייגבה מהמעסיקים ומהעובדים, תלוי ממי בסופו של דבר ינוכו הסכומים האלה, אבל בכל מקרה, החיוב בתשלום תוספת העלות תהיה רק ב-1 בחודש שלאחר 16 חודשים מיום פרסומו של צו זה.

<שמרית גיטלין שקד: כלומר, אם זה באמת יפורסם נניח ב-1 באפריל 2016, יפורסם במרץ ויחול בב-1 באפריל 2016, זה אומר שהחיוב יתחיל ב-1 לאוגוסט 2017.

<שמרית גיטלין שקד: המשמעות היא שבעצם זה יחול רק על קביעות שיהיו מיום התחילה ואילך ולא יחול על קביעות שחלו לפני כן.

<שמרית גיטלין שקד: אבל כאשר מחשבים לעובד כמה זמן הוא עובד כאן, כמובן מביאים בחשבון גם את תקופות העבודה שקדמו ליום התחילה.

<שמרית גיטלין שקד: בתקופה שמיום התחילה ועד תום 24 חודשים מיום התחילה, יקראו את סעיף 2 לצו העיקרי, כך שבמקום "עשר", יבוא "שלושה עשר".

<שמרית גיטלין שקד: המשמעות של סעיף קטן (ב) היא שמגבילים את התחולה של הצו הזה למשך שנתיים מיום התחילה והזכאות תהיה רק לעובדים שנמצאים בארץ 13 שנים וזה כדי לאפשר את התעריף המופחת של תשעת השקלים למשך שנתיים.

<שמרית גיטלין שקד: זה כמובן להחלטת הוועדה אם היא מעדיפה את התעריף המופחת והזכאות המופחתת מול הזכאות המלאה והתשלום המלא.

אלי אלאלוף: מישהו רוצה להביע דעה?

<אבנר עורקבי: אני רק רוצה להוסיף.

<אבנר עורקבי: אני מבקש שתוסף הערה בצו הזה שאומרת שהעלויות לא יחולו על המעסיק, כלומר, על הקשיש או על הנכה.

אלי אלאלוף: זה בתקנות.

אלי אלאלוף: אמרנו שזה בתקנות.

אלי אלאלוף: עכשיו נקרא את זה בתקנות ואז התקנה נותנת לך תשובה מלאה.

אלי אלאלוף: בוא נקשיב לתקנות.

<אבנר עורקבי: אני מדבר על התשלום לביטוח.

<אבנר עורקבי: אם אני צריך לשלם לו שמונים אלף שקלים, הוא יתבע אותי.

אלי אלאלוף: לא, אבנר, סליחה.

<אבנר עורקבי: אני רוצה שזה יהיה רשום ברחל בתך הקטנה.

<קריאה: הצו הזה חל על חברות הביטוח ולא על המעסיק.

<אבנר עורקבי: את צודקת אבל אני לא רוצה ליפול.

<שמרית גיטלין שקד: אני מבינה מיושב ראש הוועדה שאנחנו מצביעים על סעיף 4 לרבות סעיף קטן (ב) שבו.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור צו עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (סל שירותי בריאות לעובד) (תיקון), התשע"ו-2016?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד אישור הצו – 5

אלי אלאלוף: נמנעים – אין צו עובדים זרים נתקבל.

אלי אלאלוף: הצו אושר.

<שמרית גיטלין שקד: עוברים לתקנות עובדים זרים.

<שמרית גיטלין שקד: אולי משרד הכלכלה יסביר לנו מה משמעות התקנות.

<הילה רענן: המשמעות היא שבעצם במהלך התקופה של השנתיים הראשונות מרגע שצו עובדים זרים נכנס לתוקפו, המעסיק יוכל לנכות משכרו של העובד עוד 9.5 שקלים עבור ההשתתפות שלו בביטוח הרפואי.

<הילה רענן: בתום השנתיים האלה, הסכום יעלה בחזרה ל-18.8 שקלים כאשר אנחנו מבקשים להכניס הערה לפרוטוקול לפיה המפקח על הביטוח באוצר יעדכן את משרד הכלכלה בעניין הפרמיה המעודכנת לאחר החישובים שהוא יעשה וככל שהפרמיה תרד, משרד הכלכלה יפעל לעדכון התקנות בהתאם.

<אבנר עורקבי: מי משלם את 18 השקלים?

אלי אלאלוף: זה עובר לעובד ולא למעסיק.

מיכל רוזין: המעסיק משלם ורשאי לנכות מהעובד את הסכום.

<אבנר עורקבי: איזה משחק זה?

<אבנר עורקבי: בסוף זה נופל עלי.

אלי אלאלוף: למה זה נופל עליך?

<שמרית גיטלין שקד: זה המנגנון לגבי כל הביטוח הרפואי.

<שמרית גיטלין שקד: כלומר, יש סכום שהמעסיק צריך לשלם ויש סכום שמותר לו לנכות מהעובד.

<אבנר עורקבי: אני יודע את זה.

אלי אלאלוף: זה מה שקורה.

אלי אלאלוף: זה יהיה על חשבון העובד.

אלי אלאלוף: כדי שאדמיניסטרטיבית זה יהיה נכון, זה דרך המעסיק.

<שמרית גיטלין שקד: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 1ד(א) ו-6ב לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, לאחר התייעצות עם ארגון עובדים שעם חבריו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים מאורגנים בישראל ועם ארגוני מעבידים שלדעתי הם ארגוני מעבידים יציגים ונוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון השם בצו עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (סל שירותי בריאות לעובד) התשס"א-2001 (להלן – הצו העיקרי), בשם הצו המילים "איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים" – יימחקו.

<שמרית גיטלין שקד: גם כאן זה תיקון טכני בשם של התקנות.

<שמרית גיטלין שקד: תיקון תקנה 2 בתקנה 2 לתקנות העיקריות, במקום הסיפה החל במילים "ובלבד שהניכוי המרבי" יבוא "ובלבד שהניכוי המרבי משכרו החודשי של עובד זר שאינו עובד סיעוד לא יעלה על 124.

<שמרית גיטלין שקד: 73 שקלים חדשים והניכוי המרבי משכרו החודשי של עובד זר בסיעוד לא יעלה על 143.

<שמרית גיטלין שקד: 53 שקלים חדשים".

<שמרית גיטלין שקד: סעיף קטן (2) קובע את השיעור המרבי שרשאי מעביד לנכות משכרו של עובד זר כהחזר הוצאות שהוציא המעביד בעד דמי ביטוי רפואי או שהתחייב להוציאם.

<שמרית גיטלין שקד: כרגע יש הגבלה שעובד סיעוד, המעסיק לא יכול לנכות מעבר למחצית הסכום שהוציא או שהתחייב להוציאו.

<שמרית גיטלין שקד: בכל מקרה הניכוי המרבי לא יכול שיעלה על 124.73 שקלים.

<שמרית גיטלין שקד: כרגע אנחנו יוצרים איזושהי מדרגה נוספת ואנחנו אומרים שעובד זר בסיעוד ככלל יוכל לנכות עד סכום של 143.

<שמרית גיטלין שקד: 53 שקלים אבל בתקופה של 24 חודשים מיום התחילה יהיה את התעריף המופחת והמקסימום שניתן יהיה לנכות הוא 134.23 שקלים.

<שמרית גיטלין שקד: תחילה תחילתה של תקנה 2 כנוסחה בסעיף 2 לתקנות אלה ב-1 בחודש שלאחר 16 חודשים מיום פרסומן אולם בתקופה שמיום התחילה ועד תום 24 חודשים מיום התחילה יקראו את תקנה 2 לתקנות כך שבמקום 143.

<שמרית גיטלין שקד: 53 שקלים יבוא 134.23 שקלים חדשים.

<אבנר עורקבי: אדוני היושב ראש, אני מעסיק היום עובד זר.

<אבנר עורקבי: לפי מה שאני רואה כאן, כל התשלומים וכל הדברים האלה שאני צריך להשלים לו, אני צריך להעסיק רואה חשבון.

<אבנר עורקבי: אני צריך לתת לו פנסיה, צריך לתת לו פיצויים וכולי.

אלי אלאלוף: אני העליתי את זה היום עם נציגת האוצר ואני באמת חושב שאתה צודק במאה אחוזים.

אלי אלאלוף: אנחנו הולכים לבדוק את האפשרות למצוא את הפתרון.

<אבנר עורקבי: אתם יכולים לממן לי העסקת רואה חשבון?

אלי אלאלוף: נמצא את הפתרון.

אלי אלאלוף: היום העלינו את זה, הבוקר, בפני משרד האוצר.

<אבנר עורקבי: קו לעבוד יבוא ויתבע אותי, ובצדק.

<רות פרמינגר: אדוני, אולי זה יכול לחול על התאגידים.

אלי אלאלוף: אנחנו כרגע לא מתקנים את העולם.

אלי אלאלוף: אני מוכן שזה יירשם בפרוטוקול כהתחייבות של יושב ראש הוועדה שהנושא הזה של מתן עזרה לאוכלוסיות שזקוקות לפתרונות, אנחנו נמצא פתרון בעניין הזה בחודשים הקרובים.

אלי אלאלוף: העלינו את זה הבוקר.

אלי אלאלוף: אני לקחתי את הדוגמה האישית שלי שאני לא מצליח למלא אף טופס.

ישראל אייכלר: קח בחשבון שרוב הקשישים שצריכים את זה לא מסוגלים לעשות זאת, כמוך.

ישראל אייכלר: אתה אדוני חיברת דוח גדול מאוד.

ישראל אייכלר: הם לא יודעים לעשות את זה.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור התקנות?

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה רביזיה על ההצבעה הקודמת.

אורלי לוי אבקסיס: אני גם רוצה חלוקה של חברי הוועדה לפי המפלגות.

אלי אלאלוף: לא הבנתי מהי החלוקה לפי המפלגות.

אורלי לוי אבקסיס: לפי ה-גוגל לפחות, חברי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אין לכולנו שלושה חברים.

מירב בן ארי: יש לנו כי אלה שתי ועדות משנה.

מירב בן ארי: תכירי את הפרטים.

מירב בן ארי: אני וטלי פלוסקוב, שתינו יושבות ראש של ועדות משנה.

אורלי לוי אבקסיס: אני רק ביקשתי לברר.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לברר והרביזיה בעינה.

אלי אלאלוף: הרביזיה בעינה.

אלי אלאלוף: נצביע עליה בעוד חצי שעה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו עכשיו בוועדה משותפת?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: הסברתי לך שאני יושבת ראש ועדת משנה ואני חברה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות כמו טלי פלוסקוב.

אורלי לוי אבקסיס: בסדר, אז מה הבעיה לענות על זה כן או לא?

מירב בן ארי: אמרתי כן.

טלי פלוסקוב: יש לנו שלושה נציגים.

מירב בן ארי: הסברתי אפילו את התפקיד.

טלי פלוסקוב: אני וחברת הכנסת מירב בן ארי, אנחנו יושבות ראש ועדות משנה.

אלי אלאלוף: הן חברות ועדה.

אורלי לוי אבקסיס: אפשר לשאול שאלה.

אורלי לוי אבקסיס: למה כועסים?

מירב בן ארי: אמרתי לך.

מירב בן ארי: הסברתי לך את התפקיד.

אילן גילאון: בסדר.

אילן גילאון: כולם כאן חברים.

אלי אלאלוף: אני מאוד מעריך את הנושא של רביזיה.

אלי אלאלוף: מי שלא משתתף בדיון, זה גם מקובל?

אילן גילאון: כן.

אילן גילאון: לגמרי.

מירב בן ארי: לא בדיון ולא בהצבעה.

אילן גילאון: זה לא יפה אבל זה מקובל.

מירב בן ארי: זה לא לעניין.

מירב בן ארי: היה כאן דיון על פני שעה.

מירב בן ארי: איזה מין דבר זה?

אורלי לוי אבקסיס: רובנו גם חברים בוועדות אחרות, חלקנו גם עסוקים בדברים אחרים.

אלי אלאלוף: אני לומד ממך.

אורלי לוי אבקסיס: זה כלי שיש לחבר כנסת.

מירב בן ארי: אתה לא צריך ללמוד את זה.

אורלי לוי אבקסיס: אל תהרגו את חבר הכנסת שרוצה להשתמש בכלים הפרלמנטריים שלו.

מירב בן ארי: אבל תהיי בדיון כדי להגיש רביזיה.

אורלי לוי אבקסיס: את יושבת הראש?

אורלי לוי אבקסיס: תקראי את התקנון.

מירב בן ארי: אמרת שאת שאלת שאלה ואני אומרת לך.

אורלי לוי אבקסיס: התקנון מאפשר לי רביזיה וזאת זכותי המלאה.

מירב בן ארי: זה נראה קצת מוזר.

אורלי לוי אבקסיס: יש כאן ייעוץ משפטי, אם את רוצה.

מירב בן ארי: לא להיות בדיון ולהגיש רביזיה.

אורלי לוי אבקסיס: את חצופה, את יודעת?

מירב בן ארי: לך מותר להגיד כל מה שאת רוצה.

אורלי לוי אבקסיס: את ילדה חצופה.

מירב בן ארי: אז תתפלאי, אני אענה לך ואל תגידי לי שאני ילדה ותפסיקי כל היום לבוא ולעשות פרובוקציות ולצרוח בכל מקום שאת נכנסת אליו.

מירב בן ארי: עם כל הכבוד, את לא תתני לי טיפים איך להתנהג.

מירב בן ארי: אלי, בוא נתקדם ונסיים את זה, את כל ההתנהלות הזאת.

מירב בן ארי: אל תקראי לי ילדה.

אורלי לוי אבקסיס: קראתי לך חצופה.

מירב בן ארי: גם לא חצופה.

מירב בן ארי: תמשיכי כך, אני גם אגיש עליך תלונה לוועדת הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: נמצאת כאן היועצת המשפטית.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא פונה אליך.

מירב בן ארי: הכול מוקלט בפרוטוקול.

מירב בן ארי: פשוט בושה וחרפה.

אורלי לוי אבקסיס: תעשי להם בלגן בישיבת הסיעה.

אילן גילאון: היא כולה שאלה אם יש שלושה ואמרתם שיש.

אילן גילאון: גמרנו.

מירב בן ארי: אילן, תסתכל על מי שלא מפסיקה לדבר במקום עלי.

מירב בן ארי: בושה וחרפה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד שני דברים לחבר שלי כי הוא באמת כזה.

אלי אלאלוף: בעיני אתה חבר וב.

אילן גילאון: גם אתה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם.

אלי אלאלוף: היה כאן דיון של הרבה מאוד שעות ולא רק דיון אחד.

אורלי לוי אבקסיס: בחלק מהדיונים הופיעה סופה לנדבר.

אלי אלאלוף: אנחנו טיפלנו וחיפשנו דרכים לפתור את הפלונטר הזה.

אלי אלאלוף: מצד אחד להגן על המעסיקים, במיוחד אלה שיושבים כאן, וזה חשוב לנו לא פחות מאשר לדאוג לעובדים שהם משרתים אותם.

אלי אלאלוף: עשינו את העבודה הזאת.

אלי אלאלוף: אני רוצה גם להזכיר לך גברת אורלי לוי שהוועדה הוגדלה במספר חברי כנסת בזכות היושב ראש, דהיינו, אני כי אחרת לא היית בוועדה.

אלי אלאלוף: אני רוצה לסיים במשפט אחד.

אלי אלאלוף: יש עלינו חובה להיות אתיים בהצעות שלנו.

אורלי לוי אבקסיס: יש תקנון וגם יושב ראש ועדה לא יכול להתעלם ממנו.

אלי אלאלוף: אל תפריעי.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על תקנות עובדים זרים.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור תקנות עובדים זרים (תיקון-איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (שיעור ניכוי מהשכר בעד דמי ביטוח רפואי), (תיקון), התשע"ו-2015?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד אישור התקנות – 5

אלי אלאלוף: נמנעים – אין התקנות נתקבלו.

אלי אלאלוף: תקנות עובדים זרים אושרו.

אלי אלאלוף: אנחנו נצביע על הרביזיה בשעה 14:45.

אלי אלאלוף: תודה.

<קריאה: היא חזרה בה מהרביזיה.

<קריאה: אין רביזיה.

אלי אלאלוף: תקיימו על זה דיון.