ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 311, 2016-03-15 10:30

משה גפני: אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 222 והוראות שעה) (הטבות במס בשל השקעה בחברות ציבוריות בתחום המחקר והפיתוח), התשע"ו-2016.

משה גפני: מי מסביר?

<ישי פרלמן: אני אקריא ואחרים יסבירו.

<בני יונה: אני מרשות המסים, מחלקת שוק ההון.

משה גפני: תגיד בקצרה את הרעיון שיש בחוק ותתחיל להקריא.

<בני יונה: החוק הזה נולד בעקבות ועדה שבדקה את הנפקת חברות מו"פ בבורסה, חברות מחקר ופיתוח בבורסה.

<בני יונה: חלק מהמלצות הוועדה נועדו לעודד את אותן חברות להנפיק בישראל ולהיות בישראל.

משה גפני: חוק טוב.

משה גפני: תתחיל להקריא.

<בני יונה: אנחנו מדברים על חברות של מחקר ופיתוח בשלב ה-גרוס.

משה גפני: לא הבנתי.

<בני יונה: אלה הדרגות של החברות.

משה גפני: עם כל הכבוד, אתה כנראה לא יודע אבל כאן צריך להסביר לי באידיש.

מיקי לוי: אבור שלב ההקמה וההשקעה.

מיקי לוי: הוא יסביר.

משה גפני: אבל למה צריך לדבר באנגלית?

מיקי לוי: אתה צודק.

<בני יונה: זאת השפה שמקובלת במסגרת זה.

משה גפני: אצלנו הציונים מקובל בעברית.

מיקי לוי: צודק.

<בני יונה: אותן חברות שמגיעות לשלב הבינוני והחיים שלהן בדרך כלל מתחילות לגייס כספים, הן בורחות לחוץ לארץ ואנחנו רוצים להשאיר אותן כאן, בבורסה בישראל.

<בני יונה: אלה היו מטרות הוועדה, להביא אותן לכאן.

<בני יונה: חלק מהמטרות, חלק ממסקנות הוועדה, היו עידוד באמצעות מסים.

<בני יונה: יש שלושה סעיפים בחוק עליו אנחנו מדברים שהם יעודדו את אותן חברות להישאר בישראל.

<בני יונה: החלק הראשון של החוק מדבר על קופות גמל.

<בני יונה: אנחנו יודעים שלקופות גמל יש הרבה כספים והן מחפשות השקעות, ואנחנו רוצים שישקיעו בחברות האלה, ואנחנו נעשה את זה באמצעות קרן מיוחדת שנקים והיא תשקיע בחברות.

<בני יונה: הקרן הזאת היא קרן שתפוקח על ידי רשות ניירות ערך, קרן נאמנות פטורה.

מיקי לוי: איזה חלק יחסי של קופות הגמל יושקע כדי שלא נסכן את כל העולם?

<בני יונה: רשות ניירות ערך רשמה תקנות בחקיקה שלה.

<אלי דניאל: עד שלושים אחוזים בלא סחיר.

משה גפני: תציג את עצמך.

<אלי דניאל: רשות ניירות ערך.

<אלי דניאל: כמו בני וישראל, גם הייתי חבר הוועדה.

<אלי דניאל: בגדול מדובר על השקעה של עד שלושים אחוזים בלא סחיר כאשר היות ועשויה להיות מעורבות של המדינה, של אגף התקציבים, יש דיונים אתו לגבי ערבות המדינה, זה יוכל לגדול עד חמישים אחוזים בלא סחיר.

מיקי לוי: מי יאשר את הפרש ההשקעה ומי ייתן ערבות?

מיקי לוי: המדינה נותנת ערבות לעשרים או לשלושים?

<אלי דניאל: המדינה נותנת ערבות כדי שקרן תוכל לקחת - - -

מיקי לוי: ברגע שהחלטתם להגדיל את ההשקעה של קופת הגמל משלושים לחמישים, אתה אומר שהמדינה תיתן ערבות.

מיקי לוי: זה מה שאמרת.

<אלי דניאל: אנחנו עדיין בדיאלוג עם אגף התקציבים כדי להשלים את זה.

מיקי לוי: תסכנו את הכסף של קופות הגמל?

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: הוא אומר שאלה שלושים אחוזים בלי הערבות.

אורלי לוי אבקסיס: היה ותהיה ערבות, הם ייכנסו לחמישים אחוזים.

מיקי לוי: אני שואל האם אחר כך הכוונה, כי זה כבר סכום כסף אדיר, לתת ערבות מדינה על כל החמישים או רק על העשרים.

מיקי לוי: זה שינוי.

<ישראל אורגד: הקרנות האלה הן קרנות בגודל של 400 מיליון שקלים בסך הכול.

<ישראל אורגד: אלה כספים שמנוהלים על ידי קופות הגמל וקרנות הפנסיה.

<ישראל אורגד: זה מספר יחסית מזערי של 0.02 אחוז.

אורלי לוי אבקסיס: אבל הסכום לא כתוב כאן.

<ישראל אורגד: לא.

<ישראל אורגד: התקנות שעוסקות באופן שבו הקרן הזאת פועלת, עדיין לא הגיעו לדיונים בוועדת הכספים.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מאשרים סעיף פתוח שתיצקו בו תוכן בהמשך?

<ישראל אורגד: כל מה שנקבע כרגע, זה חוק ראשי שתיקן את חוק השקעות משותפות בנאמנות שאפשר הקמה של קרנות כאלה.

<ישראל אורגד: העקרונות הכלליים של הקרן הזאת נדונו בוועדת כספים בפעם הקודמת עת נדונה הצעת החוק.

<ישראל אורגד: כרגע מדברים רק על הסרת מגבלה שקיימת בפקודת מס הכנסה בנוגע להיקף ולשיעור שאותן קופות גמל רשאיות להשקיע.

<ישראל אורגד: זה הכול.

מיקי לוי: שלושים אחוזים.

<בני יונה: עכשיו, כאשר אנחנו מדברים על הצעת החוק שעומדת לפנינו, זה רק לעניין החלק של מס הכנסה.

<שרה קנדלר: העברנו את תיקוני החקיקה של רשות ניירות ערך, שזה תיקון עקיף לחוק ניירות ערך, כחוק השקעות משותפות, שהיוו את הבסיס שהקרן לטכנולוגיה עילית תוקם.

<שרה קנדלר: התקנות שיוצקות תוכן, איך הקרן תשקיע, איך היא תהיה בנויה, אלה עוד לא הובאו לכאן והן יובאו לכאן בהמשך.

<שלומית ארליך: הן יובאו לאישור של הוועדה.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: בחקיקה הראשית קבענו שאלה תקנות שעוברות אישור ועדת כספים.

<בני יונה: כשהן יגיעו ותהיה להן את התשתית של רשות ניירות ערך, תהיה להן התשתית של רשות המסים ופקודת מס הכנסה להטבות של המס.

משה גפני: תתחיל להקריא.

<ישי פרלמן: תיקון סעיף 9 בפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה) בסעיף 9(2), בהגדרת שליטה בפסקה (3) יבוא: "(4) על אף האמור בפסקה (3), לעניין הכנסתה של קופת גמל מדיבידנד, מריבית או מהפרשי הצמדה שהתקבלו מאת קרן טכנולוגיה עילית, החזקה או זכות להחזקה, יחד או לחוד, במישרין או בעקיפין, באמצעי השליטה בקרן בידי כמה קופות גמל, בשיעור שאינו עולה על 75 אחוזים מאמצעי השליטה בקרן - לא תהווה שליטה.

<ישי פרלמן: לעניין זה, "קרן טכנולוגיה עילית" - כהגדרתה בחוק להשקעות משותפות, ובלבד שמתקיימים בה כל אלה: היא קרן נאמנות פטורה כהגדרתה בסעיף 88.

<ישי פרלמן: היא אושרה על ידי המנהל לעניין פסקה הזו ובהתאם לתנאים שקבע".

משה גפני: תסביר.

<בני יונה: כעיקרון, בסעיף 9(2) לפקודה, הסעיף שמעניק את הפטור לקופות הגמל בהשקעות שהן עושות, קובע שאם כלל הגופים הפטורים בסעיף 9(2) משקיעים בחברה מסוימת או בתאגיד מסוים מעל חמישים אחוזים, הפטור לא יחול יותר.

<בני יונה: בסעיף הזה, באמצעות ההקלה הזאת, מאפשרים להשקיע בקרן עד 75 אחוזים השקעה של קופות גמל.

<שלומית ארליך: מבלי שתהיה שליטה.

<בני יונה: כן.

<בני יונה: מבלי שתהיה שליטה.

משה גפני: את פסקה (ב) אי אפשר לאשר.

משה גפני: אין דבר כזה בחקיקה ראשית.

<שלומית ארליך: למה אתם מבקשים את סעיף קטן (ב)?

<שלומית ארליך: אתם אומרים כאן שקרן טכנולוגיה עילית כהגדרתה בחוק השקעות משותפות, זאת קרן טכנולוגיה עילית שהיא קרן סגורה שבהסכם הקרן שלה נקבע שהיא תהיה קרן טכנולוגיה עילית, היי-טק.

<שלומית ארליך: אתם בעצם מבקשים שני תנאים, שהיא קרן נאמנות פטורה.

<שלומית ארליך: המשמעות של זה היא שקרן נאמנות פטורה, בהסכם הקרן או בתשקיף שלה נקבע שהיא לא ניתנת לשינוי וקרן נאמנות חייבת שהמנהל שלה הודיע עד שלושים ימים לפני תחילת שנת מס כי היא תחושב לקרן נאמנות פטורה.

<שלומית ארליך: אתם מבקשים סעיף נוסף שאומר שהיא צריכה להיות מאושרת על ידי המנהל בהתאם לתנאים שהוא קבע.

<שלומית ארליך: הסעיף הזה הוא סעיף כללי.

<שלומית ארליך: הוא לא קובע בעצם על בסיס מה המנהל יקבע.

<שלומית ארליך: בואו תסבירו למה התכוונתם בסעיף קטן (ב) ולמה הוא נדרש.

<בני יונה: היום בפועל אין קרנות כאלה.

<בני יונה: יש כל מיני קרנות הון סיכון או דברים כאלה שאנחנו כל הזמן מתגלגלים אתם ולומדים אותם.

<שלומית ארליך: אבל למה המנהל צריך לאשר אותה?

<שלומית ארליך: למה לא מספיק שהיא תעמוד בתנאים, בהגדרה שלה בחוק השקעות משותפות ושהיא תהיה קרן נאמנות פטורה כהגדרתה בסעיף 88?

מיקי לוי: מחר יגיע מנהל שתפיסת עולמו היא שונה מתפיסת עולמו של המנהל שקדם לו, מה יקרה?

משה גפני: אי אפשר לחוקק סעיף כזה.

משה גפני: או שאתם אומרים מה הכוונה ונכניס את זה בחוק, או שאתם מורידים את זה.

מיקי לוי: נתון.

מיקי לוי: צריך לדבר על זה.

משה גפני: אין בחקיקה ראשית דבר כזה.

<ג'ק בלנקה: סעיף 9(2) חל גם על כמה גופים נוספים שפטורים ממס, מעבר לקופות גמל.

<בני יונה: זה נכון.

<ג'ק בלנקה: בסעיף 9(2) יש עוד כמה גופים כמו מוסדות ציבור, עיריות, מועצות, הקדשים, וצריך להרחיב את הסעיף כך שלכולם יתאפשר לבצע את ההשקעות האלה ולקבל את הפטור ולא רק לקופות גמל.

אורלי לוי אבקסיס: יש עיריות שבתקציב שלהן יש עודפים.

<ג'ק בלנקה: כן.

<ג'ק בלנקה: מיליארדים.

מיקי לוי: אתם מסכימים שיהיו לא רק קופות גמל?

<בני יונה: אנחנו באנו לעודד את קופות הגמל.

מיקי לוי: לעיריית תל אביב יש הרבה כסף.

מיקי לוי: יש שם עודפי תקציב.

מיקי לוי: הוא גבה 130 מיליון שקלים רק על דוחות תנועה.

משה גפני: מה אתה מבקש?

<ג'ק בלנקה: אני מבקש שהסעיף הזה יחול על כל הגופים שמוזכרים ב-9(2) כגון מוסדות ציבור, עיריות, הקדשים.

<ג'ק בלנקה: כל מי שמבצע השקעה, יקבל פטור.

<בני יונה: כספי קופות הגמל מיועדים להשקעות.

<בני יונה: הפנייה שלנו היא בעיקר לקופות הגמל.

אורלי לוי אבקסיס: איך אתה מדיר את רגליהם של האחרים?

<בני יונה: בזה שקבעתי בחוק שמי שמשקיע, ההיתר וההקלה, רק לקופות גמל.

משה גפני: מה התשובה לשאלה?

<בני יונה: אנחנו מעוניינים לעודד את קופות הגמל כי המטרות שלהן הן להשקיע.

<בני יונה: את הכספים מהציבור, להשקיע ולתת רווחים.

<איתן צחור: לגבי העצמאים.

<איתן צחור: יש לנו כאן בעיה.

<איתן צחור: אנחנו עכשיו יצאנו בקריאה ליצור שיעור מס דיפרנציאלי על עצמאים קטנים.

<איתן צחור: אני חושב שכאן אנחנו כל הזמן מתייחסים לחברות הגדולות, לחברות הענק, ואין שום התייחסות בשום מקום לעצמאים הקטנים שיש להם את אותן פעילויות.

<איתן צחור: צריך לתת את הדעת גם על זה בסעיף הזה.

<איתן צחור: אי אפשר רק להתייחס לחברות הענק.

משה גפני: תשובה.

<בני יונה: החוק הזה הוא חוק ייעודי, לעודד את חברות ההיי-טק בשלב מתקדם.

<איתן צחור: גם את העצמאים הקטנים.

משה גפני: מר צחור, אתה צודק במאה אחוזים.

משה גפני: החוק הזה מיועד לחברות גדולות.

מיקי לוי: צריך לתת לחוק הזה יד ודחיפה.

משה גפני: כאשר מדברים על חברות גדולות, מיד נוצר אנטגוניזם ואומרים למה לא לגבי הקטנות, ואני מסכים אתך אבל החוק הזה מיועד לזה ויש בו תועלת.

<ישי פרלמן: פקודת מס הכנסה – הוראת שעה בתקופה שמיום כ"ה בסיון התשע"ו (1 ביולי 2016) עד יום א' בתמוז התשפ"ב (30 ביוני 2022) יקראו את הפקודה כאילו אחרי סעיף 92 בא: 92א.

<ישי פרלמן: (א) חברה בהפסד הון בשל השקעה בחברת מחקר ופיתוח – הוראת שעה בסעיף זה – "הון המניות המונפק" – כמשמעותו בחוק החברות.

<ישי פרלמן: "השקעה מזכה" - השקעה במזומן בחברת מחקר ופיתוח בשנת מס כלשהי, אשר בשלה הוקצו למשקיע מניות באותה חברה, באותה שנה.

<ישי פרלמן: "חברת מחקר ופיתוח" – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שהתקיימו לגביה כל אלה: החברה הונפקה לראשונה לציבור בבורסה בישראל במהלך התקופה הקובעת.

<שלומית ארליך: שזאת התקופה שבין ה-1 ביולי 2016 ל-30 ביוני 2019.

<שלומית ארליך: תסביר את מה שאתה קורא.

<ישי פרלמן: דיברנו על השקעה מזכה.

<ישי פרלמן: זאת השקעה שהיא בעצם מזכה בהטבה שניתנת בסעיף הזה.

<ישי פרלמן: חברת מחקר ופיתוח, היא החברה שאם משקיעים בה, זוכים בהטבה ועכשיו אני מקריא את התנאים בהתקיימותם יראו חברה כחברת מחקר ופיתוח.

<ישי פרלמן: החברה לא הונפקה למסחר בבורסה זרה טרם הנפקתה לראשונה בבורסה בישראל.

<ישי פרלמן: בעת ההנפקה לראשונה כאמור בפסקה (1), החברה הוגדרה כחברת מחקר ופיתוח בהתאם לתקנון הבורסה, ולא נקבע כי היא אינה חברת מחקר ופיתוח עד מועד ההשקעה המזכה.

<שלומית ארליך: תקריאו בבקשה את ההגדרה של חברת מחקר ופיתוח בתקנון הבורסה.

<שרה קנדלר: זאת הגדרה מאוד ארוכה.

<שרה קנדלר: שלושה עמודים.

משה גפני: אפשר להפנות לזה.

משה גפני: לא צריך להקריא.

משה גפני: תגידי את התוכן.

<בני יונה: בעיקרון זאת חברה שהשקיעה למעלה משלושה מיליון שקלים במחקר ופיתוח בשלוש השנים האחרונות וקיבלה אישור של המדען, של הרשות החדשנות החדשה.

<בני יונה: ההגדרה עצמה היא ארוכה מאוד.

<בני יונה: אם אתם רוצים, אני אקריא אותה.

<בני יונה: אם צריך, נמצא את ההגדרה ונקריא אותה.

<שלומית ארליך: ישי, תמשיך לפסקה (4).

<ישי פרלמן: שווי השוק של החברה הוא בין מאתיים מיליון שקלים חדשים למיליארד שקלים חדשים, או שווי אחר שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.

<שלומית ארליך: כאן היה שינוי בהמלצות.

<שלומית ארליך: בעצם הצעת החוק הזאת נסמכת על המלצות ועדה שהוקמה בנושא וכאן היה שינוי, גם מהמלצות הביניים שדיברו על סכום נמוך יותר וגם הרף העליון הוא לא רק שנקבע בהמלצות.

<שלומית ארליך: תסביר.

<בני יונה: זה נכון.

<בני יונה: כמו שאמרתי, אנחנו מדברים על החברות הבינוניות.

<בני יונה: אנחנו מדברים על חברות מחקר ופיתוח.

<בני יונה: התנאים של המחקר והפיתוח קבועים בתנאים האחרים והשאלה אם חברת המחקר והפיתוח קצת עלתה בגלל שצופים שהיא תצליח מאוד, היא שווה הרבה כסף, ולכן למה להוציא אותה ולמה להגביל אותה.

<בני יונה: שמנו רף תחתון שלא יהיו חברות קטנות מדי והרחבנו קצת את הרף שנקבע בהמלצות ושמנו רף עליון שכמובן לא יהיה חריג.

<ג'ק בלנקה: אדוני, לגבי פסקה (4).

<ג'ק בלנקה: צריך לקבוע מועד של שווי השוק כי החברות האלה יכולות לקפוץ לשלושה מיליארד שקלים ביום אחד.

<ג'ק בלנקה: צריך לכתוב שווי השוק במועד ביצוע ההשקעה.

<בני יונה: נרשם בהמשך.

<ג'ק בלנקה: אני מדבר על פסקה (4), בהגדרה.

<בני יונה: יש שם את המחיר המזערי של המניה ושווי השוק.

<בני יונה: יש הגדרות בהמשך.

<ישי פרלמן: בעד כל אחת משנות המס מיום הנפקת החברה כאמור בפסקה (1) עד מועד ההשקעה המזכה, התקבל אישור של הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית כי שבעים אחוזים לפחות מהוצאות החברה באותה שנה הוצאו במישרין או בעקיפין, בקשר למוצר המבוסס על מחקר ופיתוח שבוצעו בחברה.

<ישי פרלמן: "יחידת הנפקה" – ניירות ערך המוצעים ביחידות הכוללות ניירות ערך מסוגים שונים או בתנאים שונים.

<ישי פרלמן: "המחיר המזערי של המניה" – המחיר שנקבע למניה בתשקיף ההנפקה הראשונה, וכאשר המניה הוצעה במסגרת יחידת הנפקה – מחיר יחידת ההנפקה בתשקיף בניכוי ערכם של כתבי האופציה ואופציות הרכישה הכלולים בה כהגדרתם בתקנון הבורסה, בהתאם לנוסחאות החישוב כמשמעותן בהגדרה "מחיר אפקטיבי של מניה" בתקנון הבורסה.

<שלומית ארליך: מה ההגדרות של האופציה בתקנון הבורסה?

<שרה קנדלר: יש לי את ההגדרה של מחיר אפקטיבי של המניה ובו יש את כל המנגנונים.

<ישראל אורגד: אני יכול להסביר מה זה מחיר אפקטיבי.

<ישראל אורגד: בהנפקה יכולה להיות סיטואציה שמנפיקה גם מניה ביחד עם אופציות, כתבי אופציות.

<ישראל אורגד: לאופציה חייב להיות ערך שהוא גבוה מאפס.

<ישראל אורגד: זאת זכות.

<ישראל אורגד: יכול להיות שאתה מנפיק חבילה שכוללת את ניירות הערך נניח במאה שקלים, אבל אם אתה מנכה את הרכיב של האופציה, בעצם כאילו הנפקת את המניה בתשעים וכמה שקלים.

<ישראל אורגד: זה המחיר האפקטיבי.

<ישראל אורגד: אתה מנטרל את ניירות הערך הנוספים שהונפקו.

<ישראל אורגד: אם את מנפיקה מניה לבד במאה שקלים, זה המחיר.

<ישי פרלמן: "מניה" – כהגדרתה בחוק החברות.

<ישי פרלמן: "הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית" – כמשמעותה בחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה, התשמ"ד-1984.

<ישי פרלמן: "שווי השוק של החברה" – מספר המניות בהון המניות המונפק של החברה ערב ההנפקה הראשונה לציבור בתוספת מספר המניות המוצעות לציבור בתשקיף במסגרת ההנפקה הראשונה, כשהמספר הכולל של המניות כאמור מוכפל במחיר המזערי של המניה.

<ישי פרלמן: "התקופה הקובעת" – התקופה שמיום כ"ה בסיון התשע"ו (1 ביולי 2016) עד יום כ"ז בסיון התשע"ט (30 ביוני 2019).

<ישי פרלמן: "תקופת ההטבה" – שלוש שנות מס החל בשנת המס שבה סכום ההשקעה המזכה שולם לחברת המחקר והפיתוח.

<שלומית ארליך: תסבירו איך תקופת ההתאמה מסתדרת עם הרישא שבעצם אומרת שתקופת ההתאמה נכנסת לשלוש שנים אבל הרישא אומרת שהוראת השעה תהיה שש שנים.

<ישי פרלמן: זה בגלל שאנחנו רוצים שיקראו את הפקודה כך, כדי שאנשים יכולים לקזז שלוש שנים אחרי ההשקעה המזכה.

<ישי פרלמן: אם זה נעשה בשנה האחרונה של תקופת ההטבה, הם יוכלו לקזז.

<ישי פרלמן: "תקנון הבורסה" – כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך.

<ישי פרלמן: "תשקיף" – כמשמעותו בחוק ניירות ערך.

<ישי פרלמן: (ב) סכום ההשקעה מזכה בחברת מחקר ופיתוח, עד לגובה של חמישה מיליון שקלים חדשים (בסעיף זה – סכום ההשקעה המרבי) יוכר למשקיע כהפסד הון בשנת המס שבה ביצע את ההשקעה או בשנות המס שלאחריה עד תום תקופת ההטבה, ויחולו לגבי הפסד ההון האמור הוראות סעיף 92, ובלבד שהתקיימו כל אלה: סכום ההשקעה שולם במסגרת הנפקה לציבור של החברה בבורסה בישראל במהלך התקופה הקובעת.

<ישי פרלמן: הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההשקעה.

<בני יונה: גם סעיף (2) וגם סעיף (3), אלו שתי הטבות שנועדו לעודד את החברות להירשם בבורסה כאן בישראל.

<בני יונה: הסעיף אותו אנחנו קוראים עכשיו נועד לעודד את אותם משקיעים שמתלבטים אם להשקיע בחברות האלה או לא להשקיע בחברות האלו.

<בני יונה: בדרך כלל ההשקעות בחברות כאלה שבמחקר ופיתוח, הן לטווח ארוך כי אתה רואה את הרווחים לאורך זמן.

<בני יונה: אם לפי החוק מכירים לך בהשקעה רק במועד המכירה או מימוש של הנכס אותו השקעת והחוק הזה מאפשר לך ואומר לך שאם אתה משקיע בחברות הספציפיות האלה, אנחנו נכיר לך כבר בהשקעה הזאת באמצעות הפחתה להפסד בר קיזוז במשך שלוש שנים, כבר כהוצאה ותוכל ליהנות מההוצאה שהשקעת כבר עכשיו ולהקטין את המיסים שלך בגין מימושים אחרים שעשית באותה שנה או בשלוש השנים הבאות.

<ישי פרלמן: (ג) בחישוב סכום ההשקעה המרבי יובאו בחשבון כלל ההשקעות המיטיבות שאותו משקיע השקיע במישרין בחברת המחקר והפיתוח, וכן השקעות כאמור שביצע קרובו.

<ישי פרלמן: (ד) לעניין חישוב רווח הון במכירת מניות של חברת מחקר ופיתוח, בידי משקיע שסכום ההשקעה המזכה הוכר לו כהפסד לפי סעיף זה, יוקטן המחיר המקורי של המניות בסכום ההשקעה שהוכר כהפסד כאמור.

<ישי פרלמן: ה) השקיע משקיע בחברת מחקר ופיתוח השקעה מזכה, תבחן הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, בתום כל שנת מס במהלך התקופה הקובעת, אם שבעים אחוזים לפחות מהוצאות החברה באותה שנה, הוצאו, במישרין או בעקיפין, בקשר למוצר המבוסס על מחקר ופיתוח שבוצעו בחברה.

<שלומית ארליך: איך נעשית הבחינה הזאת?

<אבירם זולטי: כל שנה אנחנו מקבלים, כמו שאנחנו עושים היום - זה נוסח שמתואם מחוק האינג'לים - דיווח על כל ההוצאות של החברה ואנחנו בודקים אותם.

<אבירם זולטי: בדיקה שנתית.

<ישי פרלמן: (ו) מצאה הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית בבחינה לפי סעיף קטן (ה), כי התנאי כאמור באותו סעיף קטן לא מתקיים בחברה, תהיה החברה חייבת במס על מלוא סכום ההשקעות המיטיבות שהושקעו בה, בשיעור הקבוע בסעיף 125ב(2), בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מהמועד שבו מצאה הרשות כי התנאי חדל להתקיים כאמור עד מועד התשלום בפועל.

<שלומית ארליך: זה בעצם שיעור של שלושים אחוזים, זה שיעור המס על דיבידנד, דיבידנד בידי יחיד שהיה במועד קבלת הדיבידנד או ב-12 החודשים שקדמו לכך, בעל מניות מהותי בחבר בני אדם.

<ישי פרלמן: בסעיף הזה מוצע שאם החברה מפסיקה לעמוד בתנאים, מי שיישא בעלויות של זה, מי שישלם את המס, זאת החברה ולא היחיד כי ליחיד כבר אין שליטה על מה שקורה בחברה אחרי שהוא ביצע את ההשקעה המזכה.

<ישי פרלמן: (ז) על חוב החברה לפי סעיף קטן (ו) יחולו הוראות פקודה זו לעניין שומה וגבייה.

<שלומית ארליך: איזה הוראות?

<שלומית ארליך: במה מדובר?

<ישי פרלמן: בכל ההוראות שמדברות על איך גובים מיסים.

<שלומית ארליך: אתה יכול להפנות לפרקים, לסעיפים?

<שלומית ארליך: אנחנו בדרך כלל לא נוהגים לכתוב בצורה כללית כזאת.

<ישי פרלמן: זה בתוך הפקודה.

<ישי פרלמן: אלה הוראות שחלות בפקודה.

<שלומית ארליך: תבדוק אם אתה יכול להפנות ספציפית.

משה גפני: היא צודקת.

משה גפני: הסבר יותר מפורט.

משה גפני: תסבירו מה זה.

משה גפני: זה כללי מדי.

<בני יונה: אנחנו עכשיו עוברים לחלק השני של התמריץ של אותן חברות שאנחנו רוצים שיבואו וינפיקו כאן בבורסה בישראל ואיך אנחנו עושים את התמריץ גם למי שמחזיק אותן בפועל עכשיו.

<בני יונה: אותם בעלי מניות, בעלי שליטה שמחזיקים בחברות והם לפעמים מעוניינים דווקא להנפיק בחוץ לארץ או למכור את זה לחברות זרות ואנחנו רוצים שהם יבואו לבורסה בישראל.

<בני יונה: אם הם יעשו את זה כאן בבורסה בישראל, אנחנו נאפשר להם את ההקלות שניתנות לאופציות לעובדים, גם לבעלי השליטה.

<בני יונה: ההקלות שניתנות לאופציות לעובדים, ניתנות רק לעובדים שמחזיקים עד עשרה אחוזים מהמניות.

<בני יונה: בעלי שליטה שמחזיקים עשרה אחוזים ויותר, לא מקבלים הקלות.

<בני יונה: הסעיף הזה יאפשר בהוראת שעה, לתקופה מוגבלת בזמן, לאותם בעלי שליטה ליהנות מאותן הקלות ולבוא להשקיע בישראל.

<ישי פרלמן: (ב) בתקופה שמיום כ"ה בסיון התשע"ו (1 ביולי 2016) עד יום כ"ז בסיון התשע"ט (30 ביוני 2019), יקראו את סעיף 102(א) לפקודה, כאילו בהגדרה "בעל שליטה", בסופה בא "למעט עובד שהוא בעל שליטה בחברת מחקר ופיתוח, לגבי מניה אשר ניתנה לו בקשר עם יחסי עובד מעביד.

<ישי פרלמן: לעניין זה, "חברת מחקר ופיתוח" – כהגדרתה בסעיף 92א"".

<ישי פרלמן: תחילה תחילתו של חוק זה ביום כ"ה בסיון התשע"ו (1 ביולי 2016).

משה גפני: בסופו של דבר, זאת הוראת שעה.

משה גפני: יש עוד הערות?

<אבירם זולטי: לגבי הבדיקה של הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, בסעיף (5), כתוב שבעד כל אחת משנות המס מיום הנפקת החברה עד מועד ההשקעה המזכה.

<אבירם זולטי: מועד ההשקעה המזכה בחברה ציבורית, זה יכול להיות כל יום כי כל יום בעצם נכנסים משקיעים חדשים.

<אבירם זולטי: זה לא דבר סביר שאנחנו כל יום נעשה בדיקה אם החברה עומדת בתנאים או לא עומדת בתנאים.

<אבירם זולטי: אנחנו צריכים לתקן כאן מעט את הסעיף וזה מתואם עם רשות המסים כך שתהיה בדיקה חד שנתית או משהו כזה כי אחרת יהיה כאן עומס בירוקרטי בלתי אפשרי על החברות.

משה גפני: מה התיקון אותו אתם מציעים?

<אבירם זולטי: או למחוק את המלים "עד מועד ההשקעה המזכה", או שזה יהיה עד מועד ההשקעה המזכה הראשונה.

<אבירם זולטי: זאת ההצעה שלנו.

משה גפני: מה אתם אומרים?

משה גפני: תמחקו.

משה גפני: הוא צודק.

<אבירם זולטי: או שתורידו את המלים או שתכתבו עד מועד ההשקעה המזכה הראשונה.

<אבירם זולטי: אחד מהשניים.

<אבירם זולטי: מבחינתי זה לא משנה כי ממילא אני עושה בדיקה בשנה הראשונה ואחר כך ממילא הכול נכנס בסוף כי אחרי ההשקעה המזכה הראשונה כל שנה צריכים לבוא אלי לבדוקה.

<שלומית ארליך: אפשר למחוק את המילים "עד מועד ההשקעה המזכה"?

<שלומית ארליך: זה אומר שזה יהיה בעד כל אחת משנות המס.

<אבירם זולטי: ממילא אני צריך לבדוק אחרי שנכנסה השקעה אחת והחברה צריכה להמשיך לעמוד בתנאים האלה במשך כל השנים וממילא כל שנה אני אבדוק אותה.

<שלומית ארליך: אפשר להוריד את המילים?

<ישי פרלמן: ככלל, כן, אבל אנחנו רוצים גם לעבור על זה עוד פעם.

<שלומית ארליך: אתם צריכים לוודא עכשיו.

משה גפני: אני הולך להצביע לפי ההצעה שהוא מציע, לפי הראשונה.

משה גפני: אם יהיה שינוי, תגידו לי ואני אאפשר לעשות משהו שנוכל להתווכח עוד פעם.

משה גפני: אני החלטתי לפי הראשונה, ואם יש בעיה – תגידו לנו.

<אבירם זולטי: פעם ראשונה שהם רוצים לקבל את האישור, הם מגיעים אלי לפני ההשקעה הראשונה בחברה וזה בסדר מבחינתי.

משה גפני: כפי שאמרתי, את הסעיף של המנהל אני מוריד.

משה גפני: זה לא יכול להיות בחקיקה.

משה גפני: לגבי מה שהוצע כאן, אנחנו הולכים לפי ההסדר הראשון.

משה גפני: הצבעה

משה גפני: הצעת החוק נתקבלה.

משה גפני: ההצעה התקבלה.

משה גפני: אני מודה לכם.

משה גפני: תודה רבה.