הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 75, 2016-01-12 10:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם.

קארין אלהרר: היום ה-12 בינואר 2016, ב' בשבט התשע"ו.

קארין אלהרר: הנושא היום הוא דוח מבקר המדינה 65ג' – אובדן מזון – השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות.

קארין אלהרר: מדובר בדיון מעקב ואנחנו מקיימים אותו היום כשמציינים את היום לעידוד הצלת עודפי מזון בכנסת ישראל.

קארין אלהרר: היום המיוחד הוא יוזמה של חברי הכנסת אורלי לוי אבקסיס, שולי מועלם, חיליק בר ואורי מקלב – חברי הכנסת.

קארין אלהרר: אני רוצה בפתח הדיון להזכיר כמה נתונים ישנים ולתת גם כמה חדשים.

קארין אלהרר: כפי שאמרתי בפתח הדיון הקודם, מנתונים של תכנית המערכת שמובילה את - - - מיקי חיימוביץ' בערוץ 2, לפני שנה וחצי, אנחנו מדברים על 30% מן הדגנים בעולם שנזרקים מדי שנה.

קארין אלהרר: זה נתון שהוא שווה ערך ל- 763 מיליארד שקיות של פסטה שנזרקות לפח.

קארין אלהרר: 20% ממוצרי החלב בעולם נזרקים מדי יום, 45% מכלל הפירות והירקות בעולם נזרקים מדי שנה, כאשר מחצית כמעט מן הגידולים לא מגיעים בכלל לבני אדם.

קארין אלהרר: 40% מן הזבל מדי יום בישראל מורכב ממוצרי מזון או מוצרי מזון שפג תוקפם.

קארין אלהרר: מנתונים של דוח חדש של מרכז "לקט ישראל" ושל b.d.o.

קארין אלהרר: עולה שאובדן מזון בישראל הוא בהיקף של 2.5 מיליון טון לשנה.

קארין אלהרר: אפילו לא מצליחה להבין את המספרים, שווה ערך ל- 18 מיליארד, שהם 615 שקלים למשק בית לחודש.

קארין אלהרר: אפרופו יוקר המחיה.

קארין אלהרר: זאת בעוד העשירון העליון מוציא 1,400 ₪ לחודש לנפש למזון והעשירון התחתון מוציא 250 ₪ בממוצע, כך שבבית של שתי נפשות בעשירון התחתון, החיסכון באובדן מזון יכול להכפיל את הצריכה החודשית שלהם.

קארין אלהרר: החשיבות של אובדן המזון או הניסיון להציל היא משולשת.

קארין אלהרר: קודם כל אלמנט סביבתי; יותר מדי מזון שנזרק וצריך להשמיד אותו יוצר בעיות סביבתיות קשות ולא נחוצות.

קארין אלהרר: בנוסף, האלמנט הכלכלי – אמרתי, 18 מיליארד שקלים כאשר ישנן הערכות לפיהן אפשר להציל סדר גודל של לא פחות מ-8 מיליארד –זה חסכון עצום.

קארין אלהרר: אני יכולה לחשוב על כמה תכניות ממשלתיות מצוינות שניתן לקיים עם הסכום הזה.

קארין אלהרר: החשוב ביותר אולי הוא שאובדן המזון הזה קורה, כאשר לפי הבטוח הלאומי, 18% מן האוכלוסייה בישראל נמצאים באי-בטחון תזונתי, כשאנחנו מדברים על באמת צריכת מזון בסיסית, מזון שנזרק כשיישנם אנשים שהם רעבים, בבתים, ברחובות, ולעתים עמותות שרוצות להעביר את המזון לא מסוגלות.

קארין אלהרר: בנוסף, כמו שעולה מן הדוח החשוב של מבקר המדינה, ישנם חסמים - - - כמו למשל, אי- בהירות באשר למה שאומר הסימון 'פג תוקף', או העובדה שאין מאגר נתונים לגבי כמות המזון שהולך לאיבוד אבל, יותר מהכול, מה שעלה מן הדוח החשוב שלכם, חברים, הוא העובדה שאין מדיניות ברורה של הממשלה וזה הדבר שהוא בעיניי הנתון המדאיג ביותר מכל הנתונים שציינתי, כי אין גוף שמתכלל את הנושא הזה ומדובר בנושא שלא רק חשוב מבחינה חברתית אלא גם מבחינה סביבתית.

קארין אלהרר: ועד שלא תהיה הובלה משמעותית ועמוקה, אנחנו לא נביא לפתרון של הנושא הזה.

קארין אלהרר: אני באמת קראתי גם בדיון הקודם ואני בוודאי אעשה זאת גם בדיון הזה, לממשלת ישראל, להיות ממשלה, למשול גם בתחום הזה שהוא תחום חשוב מאין כמוהו.

קארין אלהרר: יובל, האם אתה תרצה לומר כמה מלים?

<יובל חיו: בשלב זה לא.

קארין אלהרר: בשלב זה לא אז אני כמובן אפתח את הנושא לדיון.

קארין אלהרר: יש לנו המון אורחים ומוזמנים, אני מודיעה שהדיון מסתיים בעשרה לשתים-עשרה, זה נותן לנו לא מעט זמן אבל, עדיין, גם לא המון לנושא כל כך מורכב.

קארין אלהרר: אז באמת, נתחיל באיזשהו סיכום מצב, מן הפעם הקודמת.

קארין אלהרר: בדיון הקודם משרד הרווחה נדרש לבדוק את התבחינים למתן תמיכות לארגוני המזון.

קארין אלהרר: מי נמצא כאן ממשרד הרווחה?

קארין אלהרר: שלום גבירתי.

קארין אלהרר: האם נבחנו התבחינים?

קארין אלהרר: מה קורה?

<יוכי אילוז: אני אפתח בזה - - -

<קריאה: שם בבקשה.

<יוכי אילוז: השם הוא יוכי אילוז, מנהלת מחלקת העיזבונות.

<יוכי אילוז: הנושא של "ביטחון תזונתי סיוע לעמותות מזון ותמיכה" נמצא באחריות המחלקה.

<יוכי אילוז: אני אפתח בזה שהנושא של סיוע לעמותות מזון קיבל תאוצה גדולה לפחות – אני במשרד שלושים שנה וזו שנה ראשונה שהמשרד היקצה 41 מיליון ₪ לנושא של סיוע ל"קמחא דפסחא" לחגי תשרי, לסלי מזון חודשיים, להזנה, לנושא של ניצולי שואה, וכמובן, לנושא של עמותות הגג.

<יוכי אילוז: עמותת "לתת" בשנת 2015 זכתה – מבחינת עמידה במבחני תמיכה ואושרו לה שני מיליון ₪ לנושא של - - -

קארין אלהרר: רגע, האם אלה דברים חדשים שקרו מאז הדיון האחרון?

<יוכי אילוז: כן, כן.

<יוכי אילוז: אנחנו כרגע במשרד בודקים את הנושא של ההיתכנות של נושא הצלת מזון והרחבה של סיוע בסלי מזון לאוכלוסיות נזקקות.

<יוכי אילוז: אנחנו מדברים על אוכלוסייה של כשני מיליון תושבים שמקבלים סיוע במזון יבש או מנות חמות, באמצעות העמותות שאושרו על פי מבחני תמיכה.

<יוכי אילוז: אין לנו מידע על עמותות אחרות שלא פועלות דרכנו, העמותות האלה מפוקחות חשבונאית וגם ביקורי שטח של - - - שלנו מבחינת עמידה במבחני תמיכה וסיוע.

<יוכי אילוז: בנושא של הצלת מזון, בדיווחים שאנחנו מקבלים, אנחנו מקבלים הודעות מבחינת רואי החשבון על שווי מזון, על קבלות של שווי מזון וזה כ-50% מבחינת ההוצאה, אני מעריכה כ- 40 מיליון ₪.

<יוכי אילוז: לגבי הנושא של ההיתכנות והכניסה של המשרד להצלת מזון, נראה לי שעד סוף שנה זו – לפי הישיבה שקיימנו בהנהלת המשרד, נוכל לגבש מדיניות, כמובן בתיאום עם כל המשרדים שנוגעים לדבר.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי., תודה.

קארין אלהרר: מר דב צ'רניחובסקי.

<דב צ'רניחובסקי: בוקר טוב.

קארין אלהרר: יו"ר המועצה לביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: אתייחס גם למועצה.

<דב צ'רניחובסקי: קודם כל אני רוצה לברך על הדיון וגם - - - "לקט" על הדוח המרשים שהכינו, אני חושב שזה דוח שבהחלט הגיע הזמן שמישהו יעשה אותו בצורה מסודרת, ובהמשך לדברים שאמרת בדבר מדיניות הממשלה.

<דב צ'רניחובסקי: הנושא בכלל – וכאן אני מדבר בשם המועצה לביטחון תזונתי, לא זוכה לתשומת לב ראויה, וזה בלשון המעטה, בהשוואה למדינות אחרות.

<דב צ'רניחובסקי: אני חושב שהמצב גובל בשערורייה, אם אני משווה למה שקורה, אפילו בארצות הברית, הקפיטליסטית, במירכאות, כך שאני רוצה גם להעמיד את הדברים על רקע מציאות שהיא לא ישראלית.

<דב צ'רניחובסקי: קודם כל לא צריך להוסיף על מה שקורה לנו עם בעיית העוני והתפלגות ההכנסות בישראל, שרק מחמירה את הבעיה של הביטחון התזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: עוד דבר שמופיע בדוח של מרכז - - - שפורסם בשבועות האחרונים, מחירי המזון בישראל, העלייה במחירי המזון בישראל, אין לה אח ורע במדינות ה o.e.c.d.

<דב צ'רניחובסקי: בעשור האחרון.

<דב צ'רניחובסקי: זאת אומרת, צריך להבין שמזון הולך לאיבוד ומושמד ונזרק, על רקע מציאות של – ירידה בנגישות של משפחות - - - למזון בגלל מחירי המזון ויתרה מזו, ההתרחקות של משפחות עניות מתזונה נכונה, מתזונה ים-תיכונית שהיא בעיקר פירות וירקות, יש לנו - - - מדוחות של מרכז - - - , שבעצם המשפחות העניות בעצם לא מגיעות לצריכה מסודרת של פירות וירקות, של אותם אלמנטים שנזרקים לפי הדוח שפורסם.

<דב צ'רניחובסקי: לעצם הפעילות של המועצה בנושא הזה, המצב הוא לא מעודד.

<דב צ'רניחובסקי: זה קיבל ביטוי בשני דוחות של מבקר המדינה בנושא.

<דב צ'רניחובסקי: למעשה, שום דבר לא קורה, זה מופיע כאן, אני רואה גם בדף - - - של עמותת "לתת".

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו הינחנו על שולחן שר הרווחה הקודם תכנית לאומית, בנושא של ביטחון תזונתי בישראל, שמבוססת על נתונים ועל ניסיון שיש לנו, כולל גם ניסיון בינלאומי, ושמבוססת גם על אלמנטים של הצלת מזון, חוק השומרוני הטוב, הוא חוק שומרוני טוב שלא קיים בישראל.

<דב צ'רניחובסקי: לדאבוני, כמו שאת סיכמת, אני חושב שבצורה מאוד נכונה, אין תכנית, אף אחד לא מטפל בנושא בצורה מוסדרת וחבל, חבל ועצוב.

קארין אלהרר: טוב, תודה.

קארין אלהרר: בדיון הקודם, אחד הפתרונות או הניסיון לפתור את נושא תרומת המזון, היה הסרת אחריות פלילית ואזרחית ובדיון הקודם קראנו למשרד המשפטים ומשרד הבריאות, לבחון את החוק כפי שקיים בארצות הברית, כך שמי שתורם מזון לא יהיה אחראי לנזקים שעלולים להיגרם משימוש של אנשים אחרים, אז אני אשמח לראות מה העלתה הבחינה.

קארין אלהרר: משרד הבריאות – מי נמצא?

קארין אלהרר: בבקשה, אדוני, בוא, תשב אתנו סביב לשולחן.

<אלי גורדון: קודם כל שלום לכולם.

<אלי גורדון: שוב אלי גורדון, מנהל שרות מזון.

<אלי גורדון: במהלך - - - זה הדיון האחרון כאן.

<אלי גורדון: למעשה, כפי שגם דיווחתי אני לוועדה, התנהלה עבודה לא קטנה בתחום קידום נושא של עדכון פקודת בריאות ציבור – המזון, הועדה לבריאות ורווחה, אישרה למעשה חוק חדש שמתייחס, בין היתר, ללא מעט נושאים שהועלו כרגע כאן, גם העמותות שהוזכרו כאן יותר מפעם אחת, היו שותפות לכל הפעילות הזו.

<אלי גורדון: החוק למעשה נותן מענה למספר היבטים.

קארין אלהרר: לא הבנתי.

קארין אלהרר: ניסחתם הצעת חוק?

<אלי גורדון: לא ניסחנו, זה חלק בלתי נפרד מחוק הגנת הציבור – מזון, שאושר ופורסם ב 30.11.2015 במסגרת חוק ההסדרים.

<אלי גורדון: כל הנושא, הסדרה כוללת של כל נושא שהוועדה מצפה - - -

קארין אלהרר: מה כן מוסדר?

<אלי גורדון: יחד עם זאת, דירוג כל האלמנטים שקשורים לרישום של העמותות, שכרגע לא כולן ידועות, לא כולן ידועות, אנחנו יודעים מהן עמותות גג - - -

אורלי לוי אבקסיס: הוצאתם 'קול קורא'?

<אלי גורדון: יש הסדרה - - -

קארין אלהרר: רק שניה, אדוני, תסביר לי כי אני כנראה לא מכירה, תסביר לי כי אני כנראה לא מכירה את החוק שעליו אתה מדבר.

קארין אלהרר: יושבים כאן מסביב באולם אנשים שלא בקיאים בשמות של חוקים, אז אני אשמח להבין בשפה נהירה, מה בדיוק תיקנתם?

קארין אלהרר: מה השינוי שהיה?

<אלי גורדון: קודם כל יש כאן הסדרה, התחלת ההסדרה, ששר הבריאות רשאי להתקין תקנות לעניין של הסדרה באופן - - - פעילות של אותן עמותות שמפעילות איסוף מזון וחלוקת מזון, לקבוע תנאים לעניין העברת המזון בצורה בטוחה, הרי שכולנו - - -

קארין אלהרר: אז יש סמכות אבל יש תקנות גם?

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על 30.11.15 שזה עבודה אינטנסיבית שנעשתה גם במסגרת הכּנסת פה, סדר גודל של חודש וחצי במסגרת חוק ההסדרים.

<אלי גורדון: רק לפני חודש החוק אושר, ייכנס לתוקף בעוד ששה חודשים.

<אלי גורדון: עד אז צריך להתכונן, החוק הזה ברובו, מתייחס לכל הנושא של יוקר המחיה ונותן מענה ראשון להסדרי רפורמה בתחום הייבוא הידועה ומוכרת כרפורמת - - -

קארין אלהרר: אנחנו עוד לא שם, אני מדברת על שימוש במזון קיים.

אורלי לוי אבקסיס: איפה הצלת מזון שאתה מייבא?

קארין אלהרר: לא, זה בדיוק העניין.

קארין אלהרר: אדוני, מה שאני מבקשת לדעת, האם, למשל, עמותת "לתת" יכולה – אני לא יודעת אם זה משהו במסגרת הפעילות שלכם, האם היא יכולה לבוא ולקחת מזון שכבר בושל באולם אירועים, ולהעביר אותו ב"חמגשיות" למועדוניות או למרכזים שמחלקים מזון?

<אלי גורדון: כל ההסדר הזה כבר קיים ברמת הסכנות של בריאות הציבור – מזון, בהגדרתן לשארית מזון.

<אלי גורדון: יש הגדרה ברורה של מנהל שירות המזון וכדי לתת מענה לסוגיית המהירות ומתן פתרונות ישימים, החוק קבע שמנהל שירות המזון רשאי להתקין ברשימות את סוגי המזונות ואת אופן ההגדרה של שארית מזון, כדי להקל על העברת מזון - - -

אורלי לוי אבקסיס: כן, כן, אבל באיזשהו אופן, אותן תקנות הן בעצם המכשול - - -

קארין אלהרר: בדיוק.

אורלי לוי אבקסיס: לקיום הנושא הזה של להעביר את האוכל, כי בסופו של דבר אנחנו גם מטילים איזושהי אחריות, כי כל עוד לא הסדרנו את נושא האחריות והתנאים, אז גם אם בן אדם יודע שהוא מעביר את זה בצורה הכי נקיה, הכי סטרילית, הוא אומר: רגע, מה אם קרה משהו?

אורלי לוי אבקסיס: הוא קשור, לא קשור?

אורלי לוי אבקסיס: אני נושא את האחריות פלילית כבר.

אורלי לוי אבקסיס: איפה אני נמצא בסיפור הזה?

אורלי לוי אבקסיס: הסדרתם את זה?

אורלי לוי אבקסיס: לקחתם בחשבון - - -

קארין אלהרר: האם זה הדבר שאמור להגיע בתקנות?

קארין אלהרר: זו השאלה.

<אלי גורדון: עכשיו, אנחנו לא מדברים רק על אוכל מבושל, אנחנו מדברים גם על דברים אחרים - - -

קארין אלהרר: ברור.

אורלי לוי אבקסיס: הצלת מזון שיכול להיות רק בתנאי קירור מסוימים, תאפשרו את זה.

קארין אלהרר: נתתי את זה כדוגמה אבל - - -

<אלי גורדון: זו הדוגמה הקיצונית.

קארין אלהרר: אז יש, בסדר, נתתי את זה כדוגמה קיצונית, יש עוד דוגמאות, מה שאני מנסה להבין אדוני, באמת, אני רוצה פשוט להספיק לקבל תשובות מעוד גורמים.

קארין אלהרר: אני רק מנסה להבין בפשטות, האם יש כבר שתי תקנות שמתקינים, שמדובר עליהן?

קארין אלהרר: ובמידה וקיימת אחת כזו אז האם היא אמורה לתת מענה לאותן עמותות בהיבט של האחריות הפלילית?

קארין אלהרר: האם היא תיתן להן מענה וסייגים להגשת תביעות כנגדן, חלילה, אם יהיו מקרים פחות טובים?

קארין אלהרר: שאז הן יוכלו באמת לעשות את תפקידן על הצד הטוב ביותר ולחלק מזון.

<אלי גורדון: מכיוון שהתשובה היא לא, חשוב, להבהיר למה לא, כי חוק לא נועד להסדיר נושא של אחריות של עמותה, החוק נועד להסדיר את הבטיחות במזון המשֻווק במדינת ישראל – משֻווק, הדגש על משווק.

<אלי גורדון: מכיוון שדוח מבקר המדינה העלה מספר סוגיות ובין היתר גם את כל הנושא של רגולציה והצורך ברגולציה, אז תוך כדי עבודה, תוך כדי גיבוש החוק, נעשתה עבודה מעמיקה יחד עם העמותות כדי שניצור איזשהו - - -

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי.

קארין אלהרר: , בסדר גמור, תודה.

קארין אלהרר: משרד המשפטים.

קארין אלהרר: מי הנציג?

קארין אלהרר: האם אין נציג של משרד המשפטים?

קארין אלהרר: מי רשום אצלנו?

<קריאה: אני, רפרנטית לחקלאות.

קארין אלהרר: איך שולחים אדם שהוא לא - - -

אורלי לוי אבקסיס: שלחו נציג?

אורלי לוי אבקסיס: טוב שלא שלחו את הפקידה.

<קריאה: אנחנו לא שולחים - - -

אורלי לוי אבקסיס: ברור אבל צריך לשלוח מישהו שיהיה רלבנטי לדיון פה.

קארין אלהרר: אין בעיה, אני רק מבקשת שתתקשרי למשרד ושיגיע נציג.

קארין אלהרר: פשוט תגידי שיו"ר הועדה, רגע, בסדר גמור, היא הרפרנטית לחקלאות.

קארין אלהרר: בסדר, אני מבקשת, אני לא יודעת מה כתוב לכם אני יודעת שהכותרת של הדיון הייתה מאד ברורה ונהירה.

קארין אלהרר: משרד המשפטים הוא משרד מבוקר ולכן אני מבקשת ממשרד המשפטים לשלוח נציג, אני מחכה לו בחצי השעה הקרובה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת ברושי בבקשה.

איתן ברושי: בוקר טוב גבירתי יושבת הראש, חברים, אני מתנצל שאני לא יכול לשמוע את כל הדיון.

איתן ברושי: אני גם חבר חדש בוועדה אבל, באתי לכאן קודם כל כנציג ההתיישבות והחקלאות, כדי לומר, שחלק גדול מן הנושאים שבהם "לקט ישראל" לפחות עוסקת ואולי גם אחרים, רובם מן הצומח, רובם מן האדמה, רובם מן ההתיישבות והחקלאות, מן המושב והקיבוץ וגם מחקלאות פרטית.

איתן ברושי: יושב פה מבקר המדינה בוועדת ביקורת המדינה, אני מקווה שבדיון הבא לא תצטרכו לדון בשאלה איך נעלמה החקלאות בישראל ואיך, כמו שבוועדת חינוך אמרתי "לא הסנדוויץ' אלא מה מרכיביו".

איתן ברושי: אני מחזיק עיתון שמדבר על יבוא של תוצרת חקלאית – משהו גדול השתבש פה ובאיזשהו מקום כדאי להבין, גם מי שעוסק בהצלת מזון, שבחלק הגדול זה לא הצלת מזון אלא זה איסוף המזון, כמו שגדלנו על "לקט", "שכחה" ו"פאה", לגר, ליתום ולאלמנה, ערכים של ערבות ועזרה הדדית, הם נוצרו במקורות ובמידה רבה אנחנו ממשיכים אותם גם היום.

איתן ברושי: הנציגים של העמותות הם אלה שמדווחים ואוספים את היבול שחלקו יכול להישכח או להירקב בשדה וכאן אין בעיה של אחריות פלילית.

איתן ברושי: הנקודה שאני רוצה לומר אותה: יש בסך הכול מעט חקלאים בישראל.

איתן ברושי: רק אתמול בערב הייתי צריך לצאת נגד עמדת הממשלה בקשר להפקעת שטחים לבנייה במרכז הארץ דווקא, שלא נאבד את הקשר בין אדם לאדמה ולשטחים פתוחים וירוקים, ונחשוב שאת הכול נפתור עם מגדלים – אפילו גבוהים, ונייבא את החקלאות, את מוצרי החקלאות, כמו שלמשל לאחרונה, ייבאנו ביצים עם סלמונלה מאוקראינה ועגבניות עם מחלות.

איתן ברושי: יש פה את מנכ"ל למועצת הצמחים, צבי אלון, הוא בטח ירחיב.

איתן ברושי: אני קורא לכם להבין שהדיון הזה לא חשוב אם עוד תקופה לא גדולה לא תהיה פה חקלאות.

איתן ברושי: החקלאים הם מעטים, החקלאות הכי טובה בעולם הפכה את החקלאים לאוכלוסייה מאוימת והם לא צריכים את הדיונים האלה, החקלאים, הם בנפשם רוצים לעזור.

איתן ברושי: הם תורמים.

איתן ברושי: אני הייתי ראש מועצה בעמק יזרעאל, יש בנהלל שטח גדול בתחום המועצה של "לקט ישראל".

איתן ברושי: כמזכיר התנועה הקיבוצית לא פעם ביקשתי מגידי, אמרתי: תכתבו על המשאית "לקט ישראל – תוצרת מן המושב והקיבוץ", כי רגילים לשנוא את החקלאים, את המושב, את הקיבוץ, עם יוקר המחיה, כאילו בגלל אלה שמתפרנסים הכי פחות.

איתן ברושי: היינו עֲם של סוחרים וצוענים, סוחרים וצוענים, ורצינו לחזור להיות עם נורמאלי שעובד את אדמתו ומתפרנס מפרי עבודתו.

איתן ברושי: והנה, אנחנו רואים שכולם מתחרים מי יביא פה יותר מחו"ל, לא תוצרת יותר טובה, לא יותר זולה ובעיקר מאבדים את האחיזה בקרקע.

קארין אלהרר: תודה.

איתן ברושי: ולכן אני קורא לכם, לצד הרצון – כולל מבקר המדינה וגבירתי יושבת הראש, אני מזהיר את עצמנו, שיכול להיות שבדיון הבא נשאל את עצמנו לא מהם הכללים של משרד הבריאות, אלא איפה משרד החקלאות, איפה המדינה וזה נכון גם לתעשייה.

איתן ברושי: הייתי עכשיו בדיון על תעשיה.

איתן ברושי: הולך וקשה להיות פה יצרן, הולך וקשה להיות פה מגדל, הולך וקשה להיות פה תעשיין.

איתן ברושי: משהו גדול פה השתבש וצריך לחזור לערכים המקוריים, שאתם גם תהיה תוצרת חקלאית שלא צריך יהיה להציל אותה אלא בעיקר לאסוף אותה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

איתן ברושי: תודה.

קארין אלהרר: מר גידי כרוך, מנכ"ל "לקט ישראל", בבקשה.

<גידי כרוך: תודה גבירתי יושבת הראש, חברי הכנסת, אני אעשה את זה בקצרה, אני לא רוצה לחזור על כל עיקרי הדוח, את ציינת אותם קודם, אני רוצה רק להגיד שבעקבות הדוח של מבקר המדינה, אחד הדברים שאני התייחסתי אליהם מאד ובעקבות זה נוצר הדוח, זה החוסר בנתונים ואני חושב שכל עוד יש חוסר בנתונים אז כולם יכולים להגיד הכול והכל נכון – הוא לא נכון, אבל ברגע שאנחנו יצאנו עם הדוח הזה אז יש נתונים.

<גידי כרוך: אפשר להגיד שהנתונים מדוייקים מספיק או מדוייקים פחות, אז יגידו לי: לא, אין 18 מליון שקל אלא יש 10 מליון שקל מזון אז אני אגיד "קניתי" בוא נדבר על מה השלב הבא.

<גידי כרוך: זאת אומרת, יש נתונים שאתם אפשר להתחיל לדבר על דרך פעולה ועל מה שניתן לעשות.

<גידי כרוך: זה טיפה היסטוריה לשאלה למה אנחנו עשינו את הדוח הזה.

<גידי כרוך: אני חושב שמאז הישיבה הקודמת שגם אני הייתי בה, קרו בכל זאת כמה דברים חיוביים.

<גידי כרוך: קודם כל לגבי חוק עידוד הצלת מזון שמקביל לחוק השומרוני הטוב, אני יודע שהוא אמור לעלות בקרוב מאד לוועדת שרים לענייני חקיקה, זה מאד משמח אותי, אני חושב שזה חוק מאד מאד חשוב, הוא לא רק חוק דקלרטיבי כי הוא חוק שיהיה מאד מעשי ולדעתי גם מאד מסייע לפתוח דלתות להצלת מזון, וכמו שאנחנו רואים יש הרבה מה להציל במזון.

<גידי כרוך: אני רוצה באמת לקחת את ההזדמנות הזו ולציין את שיתוף הפעולה עם הצבא, שמאד השתפר ומאד גדל.

<גידי כרוך: היום הצבא, למזון מבושל, הפך להיות הספק הגדול ביותר שלנו, עם סדר גודל של 31,000 ארוחות בחודש.

<גידי כרוך: זה עדיין יחסית מעט, אפשר לעשות עוד הרבה מאד, אבל זה בדרך, זה בכיוון.

<גידי כרוך: המשטרה – אנחנו כבר בשיחות אתם לגבי המשך הפעילות, אז כן נעשים דברים חיוביים בנושא הזה.

<גידי כרוך: יש שיתוף פעולה טוב גם עם צבי אלון ממועצת הצמחים.

<גידי כרוך: אני חושב שנעשים דברים אבל אני חושב שכן חסרה 'רוח גבית', רוח של ממשלה, שמכוונת ודוחפת את הדברים האלה ולכן, שלושת ההמלצות הסופיות של הדוח הן בעיניי מאד מאד חשובות.

<גידי כרוך: צריך להגדיר יעד לאומי, ואפשר פשוט ללכת עם הזרם בנושא הזה.

<גידי כרוך: יש יעד שנקבע על ידי ה-f.a.o.

<גידי כרוך: באו"ם, שארצות הברית כבר אימצה אותו, כמה ממדינות אירופה גם אימצו אותו והוא לצמצם את אובדן המזון ב-50% עד 2030.

<גידי כרוך: זה צעד שהוא לא פשוט אבל אני חושב שצריך להתחיל במשהו כזה.

<גידי כרוך: דבר שני, כמו שציינתי קודם, חוק עידוד הצלת מזון, הוא מקביל לחוק השומרוני הטוב בארצות הברית שאני מקווה שכן יתממש הפעם.

<גידי כרוך: הדבר השלישי הוא לחייב את כל הגופים שנתמכים על ידי המדינה, לתרום את עודפי המזון שלהם.

<גידי כרוך: הרי בסופו של דבר אלה כספים שלנו, כסף של כל אחד מאתנו בתור אזרחי מדינת ישראל, וכמו שאנחנו לא רוצים לזרוק כסף לפח, כך אנחנו לא רוצים לראות שנזרק מזון לפח, גם במקומות שאנחנו מממנים אותם.

<גידי כרוך: אז אני חושב שאלה שלושה צעדים וכאן אני הולך קצת לכיוון של שר האוצר כחלון, שכשהיה שר התקשורת ושר הרווחה הוא עשה מהפיכת תקשורת, ובעצם הוא עשה מהפיכה שלא עלתה למשלם המסים כסף, אני חושב ששלושת הנקודות האלה בשלב ההתחלתי לא יעלו כסף.

<גידי כרוך: יש תקציב, יש הצעה שאומרת שב- 840 מליון שקל אפשר להציל כמות נכבדה מאד של מזון.

<גידי כרוך: אני חושב שזו הדרך שצריך ללכת בה אבל לפני כן אפשר לעשות עוד פעולות מקדימות, כי צריך לעורר את המודעות לנושא הזה.

<גידי כרוך: זו החשיבות הגדולה של הדוח הזה, לתת נתונים, לעורר את המודעות ולראות מהם הצעדים הבאים שעושים.

קארין אלהרר: מאה אחוז, תודה רבה.

קארין אלהרר: דרך אגב, המשרדים הממשלתיים קיבלו את הנתונים?

קארין אלהרר: הם מכירים אותם?

<גידי כרוך: אנחנו אישית לא שלחנו את זה עדיין, אנחנו - - - להגיע לכל מקבלי ההחלטות.

קארין אלהרר: אני מעודדת את המשרדים הממשלתיים לעשות שימוש בנתונים.

קארין אלהרר: אם לא אספתם אותם לבד אז לפחות לקחת ממי שכן אסף.

קארין אלהרר: חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס ואחריה ערן וינטרוב מעמותת "לקט ישראל".

אורלי לוי אבקסיס: גבירתי יושבת הראש, אני מודה לך וגם בעיקר – מאחר שזה לא דיון ראשון בנושא הזה, אז על המעקב, כי זה אחד הדברים החשובים.

אורלי לוי אבקסיס: בסופו של דבר הם יידרשו לתת פה את התשובות – המשרדים, ולעקשנות הזו יש תוצאות חיוביות.

אורלי לוי אבקסיס: היום זה יום מיוחד, הוא בעצם בא להציף איזשהו שיתוף פעולה עם אלה שאכפת להם ועם האנשים הטובים בשטח.

אורלי לוי אבקסיס: תשמעי, הם לא צריכים את ה"כאב ראש" הזה.

אורלי לוי אבקסיס: הרי בסופו של דבר זה לא איזו חברה כלכלית שעושה רווח וכדומה, כי אלה אנשים שבאים לתת ולספק איזושהי תשובה למחסור מסוים שהמדינה לא שמה את דעתה עליו וזה חבל מאוד, כי בכל העולם אנחנו מדברים על הנושא של "תיכף, או-טו-טו לא נצליח להאכיל את כל הפיות" ואותם ילדים, בואו נסתכל על הילדים, הם ישלמו את המחיר הכי קשה.

אורלי לוי אבקסיס: כשאנחנו מסתכלים על הצעת החוק שמוגשת ואת ייחדת גם לכך את הדיון של היום הזה, יש את המושג אצלנו שאומר "זה נהנה וזה לא חסר", אז אני רוצה להגיד שבנושא הזה כולם נהנים.

אורלי לוי אבקסיס: יש פה את העניין של אפקט החממה – שאם אנחנו מדברים על איכות הסביבה אז בואו נתחיל מן הסיפור הזה, לא להשחית, ממש 'בל תשחית', בל תשחית את האדמה, בל תשחית את האדם, כי בעצם באיזשהו אופן, אם למשל לוקחים איזושהי מצווה או חובה ביהדות כמו למשל המעשר וכד', איך שאנחנו רואים את זה שהוא מתקיים הלכה למעשה במדינת ישראל – הם לוקחים את זה אבל הם משמידים, כלומר, הם מוציאים את זה מתוך אותו מעגל של הגיון, כשבכלל אותה הוראה ביהדות זה כדי שהנזקקים יוכלו ליהנות מזה, אז פה יש חטא על חטא בשם המצווה, שזה לדעתי אחד הדברים הכי הזויים שיש, "מטעמי כשרות".

אורלי לוי אבקסיס: זו רק דוגמה אחת קטנה אבל באמת, צדק חבר הכנסת איתן ברושי שבא ודיבר על הנושא שהיום החקלאים הם אוכלוסייה שקורסת, ואם הם צריכים לבוא ולפנות את העודפים שיש להם, את יודעת, כאלה שהם לא יכולים להוציא לשוק כדי שלא יורידו מחיר, או באיכות טיפה ירודה וכד', ובאים באיזשהו פרויקט ועוזרים להם, גם כדי שהתוצרת לא תירקב על הקרקע וכד', באים, עוזרים להם ואז אין להם את העלויות של הפינוי של השאריות, להם יש אינטרס, צריך רק לאפשר להם.

אורלי לוי אבקסיס: היום אין שום דבר מוסדר, אנחנו רואים את זה בדוח מבקר המדינה בכל הנושא של השמדת תוצרת חקלאית.

קארין אלהרר: אנחנו צריכים לדרוש חובות.

אורלי לוי אבקסיס: מתי מותר להשמיד תוצרת חקלאית – מה אפשר לעשות אתה?

אורלי לוי אבקסיס: הרי אפשר לקחת אותה לאוכלוסיות שלא "משחקות" במחיר השוק, כאילו, אוכלוסיות שמראש לא רוכשות את הדבר הזה.

אורלי לוי אבקסיס: יש דבר נוסף שאותי, כצרכנית מעצבן.

אורלי לוי אבקסיס: אתה מגיע ל'סופרים', אתה רואה פירות וירקות כל כך יפים, רק נראים יפה, אתה מגיע הביתה והם בכלל לא במצב שהם יכולים מהבוסר שלהם להגיע לבשלות שתהיה ראויה למאכל.

אורלי לוי אבקסיס: מוכרים לך איזשהו משהו פלסטיק ואז אתה מגלה – וגם דוח מבקר המדינה נתן דעתו על כך, שאף אחד לא בודק באיזה שלב עוטפים ומשווקים.

אורלי לוי אבקסיס: החקלאים באים ואומרים – ואני שמעתי את זה כי באתי בטענות, אז איזה חקלאי בא ואמר לי: מכריחים אותי, אם אני בהסכם למשל, של חלוקה, עם רשת מסויימת, היא מכריחה אותי לקטוף לפני הזמן כדי שיהיה לה מוצר יפה במדף, היא הביאה את התוצרת לפני כולם ואז אני מוכר מוצר פגום לצרכן.

אורלי לוי אבקסיס: הוא מגיע עם האבוקדו הזה והאבוקדו הזה לא מבשיל, או שאם יש לו יום הבשלה אז הוא עובר מבוסר ישירות לשחור.

אורלי לוי אבקסיס: האם אתם מכירים את התופעה הזו, שהוא לא נעשה רך?

אורלי לוי אבקסיס: אתה שילמת עליו המון, החקלאי קיבל על זה קצת, רק בגלל פערי התיווך, תאמינו לי, הרשתות עושות הון כסף, למה לא בודקים את הנושא הזה?

אורלי לוי אבקסיס: הרי זה בסופו של דבר מביא להשמדת מזון, גם בתא הביתי, אנחנו זורקים את זה, אנחנו לא נותנים את זה לילדים שלנו, לא נהנים מזה, התפוחים נורא מרים אבל הם לא מגיעים להבשלה.

אורלי לוי אבקסיס: למה לא בודקים את הנושא הזה?

אורלי לוי אבקסיס: גם החקלאי רוצה להוציא תוצרת טובה ופורייה, שיגידו שהפירות שלו והירקות שלו טובים.

אורלי לוי אבקסיס: הרשתות רוצות להרוויח ואנחנו נותנים להן את כל הגיבוי, גם מבחינת החוק, גם מבחינת תקנות, גם מבחינת השאלה איך אנחנו מקיפים את זה ושוב פעם, החקלאי הוא האוכלוסייה החלשה פה, הוא מוכר בשקל כשזה מגיע למדף ב-14 שקלים וכולנו "אוכלים סרט" על החקלאים.

אורלי לוי אבקסיס: הם הפכו להיות אוכלוסייה במצוקה.

אורלי לוי אבקסיס: צריך לראות איך אנחנו באמת מיישמים את הדברים, איך אנחנו מביאים לכך ושחלילה לא יתפרש כאילו אנחנו מנסים לשנות את החוק, שיביא לכך שהמזון יגיע בצורה לא ראויה, כאילו אנחנו מפקירים קצת את האנשים שזקוקים להשגה הזאת, כי אם אנחנו באים ואנחנו אומרים: בוא תפטור מאחריות פלילית אז לא זו הכוונה.

קארין אלהרר: לא.

אורלי לוי אבקסיס: במקום שרוצים ויכולים וצריך לבדוק את זה שמביאים את המזון באופן ראוי.

קארין אלהרר: אנחנו לא המדינה הראשונה שמנסה להסדיר.

אורלי לוי אבקסיס: לחלוטין אבל את החוק צריך לתקן בצורה כזו כי היום, גם מי שהאוכל שלו הוא ראוי וההובלה היא ראויה, לא עושה את זה מאיזשהו פחד פסיכולוגי לעסוק בעניין המשפטי וכו', אז אני באמת שמה ככה את הנקודות ובטח אנשים עןד - - -

קארין אלהרר: תודה, תודה רבה.

קארין אלהרר: ערן בבקשה, אחריו חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

<ערן וינטרוב: תחילה אני בהחלט רוצה להודות לך גבירתי יושבת הראש, על ההסכמה שלך לקיים דיון מעקב אחרי חצי שנה - - -

קארין אלהרר: אני הבטחתי, אני מקיימת הבטחות.

<ערן וינטרוב: בהחלט אבל אם מסתכלים, - - - אם מסתכלים על ההמלצות של מבקר המדינה בכל מה שקשור למדיניות הממשלתית, לא נעשה דבר – ואני תיכף אסקור את הדברים המרכזיים.

<ערן וינטרוב: זה נכון שנעשים דברים אבל הם בעיקר בזירה הוולונטרית, כמו הדוח של "לקט".

<ערן וינטרוב: אני יכול לציין פה שבחודשים האחרונים אנחנו סיכמנו על שני שיתופי פעולה מאד מרכזיים, אחד עם איגוד תעשיית המזון בהתאחדות התעשיינים, שלמעשה מאגד את כל הספקים ויצרני המזון והם לוקחים את הנושא הזה כפרוייקט, לעודד את נושא הצלת המזון וצמצום אובדן המזון בחברות המזון, והשני הוא פיילוט ראשון מסוגו בישראל – הרשתות הקמעוניות היום לא נוגעות בנושא הזה בכלל, פיילוט עם רשת "שופרסל" שהיא הרשת הגדולה ביותר, שגם - - - מנסה לראות איך לייצר פרוייקט אפקטיבי כדי להציל מזון ברשתות אבל כאמור אלה דברים וולונטריים.

<ערן וינטרוב: מבחינת המדיניות הממשלתית, דיברו פה על כמה דברים קצת ב-under statement אז צריך לשים את הדברים על השולחן.

<ערן וינטרוב: כפי שאמר פרופ' צ'רניחובסקי, המועצה הלאומית לביטחון תזונתי פירסמה בינואר 2014 תכנית, שהמליצה באופן חד משמעי על הקמת מיזם לאומי לביטחון תזונתי, שיתבסס על הצלת מזון.

<ערן וינטרוב: הקונטקסט שלנו הוא הצלת מזון מצד אחד וכפי שנאמר פה, תועלות כלכליות, חברתיות וסביבתיות, כשהקטע חברתי הוא באמת הסיוע לנזקקים.

<ערן וינטרוב: הממשלה עדיין לא דנה אפילו בתכנית הזאת, זה היה במשך הרבה זמן על שולחן הממשלה, היא לא דנה בתכנית ויותר מזה, תקציב למועצה – ואני אומר פה אולי דברים שדב לא אמר אותם אבל אני לוקח לעצמי את החופש לומר אותם, לא אושר תקציב –ולו שקל אחד, להפעלת המועצה הלאומית לביטחון תזונתי.

<ערן וינטרוב: כל מי שפועל במועצה וגם יושב הראש פה, עושה את זה באופן וולונטרי לחלוטין.

<ערן וינטרוב: מעבר לכך, בשנת 2014 משרד הרווחה התחייב להקדיש 60 מיליון שקלים לנושא טיפול בביטחון תזונתי על ידי עמותות מזון ושוב, אנחנו פה, אני חייב לציין את זה, לא רוצים לעשות את זה, אנחנו נמצאים פה עד שהממשלה תקבע, שהיום הזה יגיע, שנוכל לשבת פה כולנו ולהגיד: הנה, אנחנו שמים את המפתחות ו'סוגרים את הבאסטה'.

<ערן וינטרוב: בפועל, מה שקרה ב 2014, מתוך ה- 60 מיליון שקלים שהובטחו הוקצו 2 מיליון שקלים.

<ערן וינטרוב: צריך להבין שאין שקל אחד בבסיס התקציב.

<ערן וינטרוב: ב-2015 בוטלו מבחני התמיכה, במעשה חלמאי לחלוטין ואז, לקראת סוף השנה משרד האוצר הקצה באמת 30 מיליון שקלים, כפי שציינה יוכי.

<ערן וינטרוב: רוב הכסף בעצם ניתן רטרואקטיבית בגלל שמבחני התמיכה בוטלו, ניתן רק חלקו לארגוני הגג, ניתן רק לשליש האחרון של השנה ויתרה מכך, מבחני התמיכה הקיימים לא מעודדים הצלת מזון.

<ערן וינטרוב: אין שם מילה על הצלת מזון זאת אומרת, אם הפעולה שאנחנו עשינו באה ואמרה: בואו, גם נסיר חסמים, נתמודד עם הרגולציה, נפתח תשתיות אז ההתנגדות של משרד המשפטים – ובאמת חבל שאין פה נציגות מן הבחינה הזאת - - -

קארין אלהרר: תגיע.

קארין אלהרר: בע"ה.

<ערן וינטרוב: בנושא הזה של הצלת מזון אתן דוגמה שהיא מייצגת, במבחני התמיכה יש 20% בנושא דלק - - -

קארין אלהרר: רגע, אבל הגברת ממשרד הרווחה אמרה שמבחני התמיכה השתנו, האם הם לא השתנו?

<ערן וינטרוב: הם השתנו לרעה.

<יוכי אילוז: למה?

<ערן וינטרוב: אני מניח, מבחני - - -

<יוכי אילוז: את זה לא ציינתְ בדברים שלךְ.

<ערן וינטרוב: תסתכלי בשלנו, מכיוון שהיום, נניח - - -

אורלי לוי אבקסיס: לרגע חשבתְ שזו בשורה טובה.

<ערן וינטרוב: בקונטקסט של מה שאנחנו מדברים – על הצלת מזון, הם השתנו לרעה מכיוון שכפי שאמרתי, הם לא מעודדים הצלת מזון שתיעשה על ידי ארגוני-על ותעשה הסדרה של כל הנושא הזה.

<ערן וינטרוב: היום, רק כדי לשבר את האוזן, ההגדרה של מהו אירגון גג היא ארגון שמחלק לשתי עמותות נוספות, כאשר גם "לקט" וגם אנחנו, עובדים עם 180 עמותות, בכל הארץ, בכל המגזרים, והדרישות שם רק הלכו ופחתו.

<ערן וינטרוב: מעבר לזה, הדוגמה שנתתי על הדלק, היא אנקדוטה מעניינת: נותנים 20% מן התמיכה על דלק אבל על קניית משאית או שכירת משאית או תשלום הבטוח של המשאית או התיקונים של המשאית – זה לא, רק דלק, 20% דלק.

<ערן וינטרוב: ויש באמת מאחורי הקלעים התנגדות מאד מאד חריפה לנושא הזה ואין שם שום התייחסות, המילה הצלת מזון או הסדרה של כל הנושא לא קיימת.

<ערן וינטרוב: מעבר לזה, צריך להבין, מדוע בכלל הנושא נמצא תחת "תמיכות".

<ערן וינטרוב: הרי מה זו תמיכה?

<ערן וינטרוב: תמיכה היא "בוא נעזור לאיזו עמותה לעשות את מה שהיא עושה" וזה מרחיק את האחריות.

<ערן וינטרוב: אם המדינה הייתה מפרסמת - - -

אורלי לוי אבקסיס: אז רגע, אז בעצם, בעצם רוב הכסף הולך למקום, שיכול להיות בעל כוונות טובות, שניה, שניה, אבל כאשר הדברים לא מוסדרים ולא נמצאים באיזושהי פלטפורמה כך שזה הניצול המירבי של הכסף בעצם, הדברים האלה בכלל לא מופיעים בשום קטגוריה ולכן, הם מגיעים, יכול להיות, לארגונים מקומיים קטנים וכו' אבל לא מצליחים - - - הכסף הגדול שעליו אנחנו מדברים.

<ערן וינטרוב: הכסף ברובו משמש בהחלט לרכישת סלי מזון, שזה דבר חיובי בפני עצמו אבל, נניח, אם מתוך ה- 30 מיליון ודרך אגב, לא דרך אגב, ב 2016, משיחה שאני קיימתי עם אחד מפקידי האוצר לפני מספר ימים ואני מצטט: אין לנו שקל.

<ערן וינטרוב: אז אין תקציב - - -

קארין אלהרר: רק שניה, האם יש פה נציג אוצר?

קארין אלהרר: איפה?

<ערן וינטרוב: אין תקציב - - -

<עלי בינג: כאן.

קארין אלהרר: איפה?

קארין אלהרר: בוא, תתקרב אלינו.

קארין אלהרר: למה אתה כל כך רחוק?

קארין אלהרר: תמיד האוצר יושבים מאחור, שלא נראה.

אורלי לוי אבקסיס: אולי ישכחו מהם.

<ערן וינטרוב: חשוב לציין, גם לגבי הדברים של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, הבעיה שכסף שהוא מפוזר כך, אין לך שום שליטה, אין קריטריונים שיכולים לברר שגם אם קונים מזון אז עושים את זה בצורה מאורגנת שנותנת יתרון לגודל, את לא שולטת למשל על השאלה לאיזה מיגזרים זה יילך כי זה פשוט תלוי בעמותות שמגישות ואז יש שלושים ומשהו עמותות שמגישות.

<ערן וינטרוב: מי שהוא בקי ברזי הבירוקרטיה ובמערכת המרכבה וכד', יכול לקבל תמיכה ושוב, הוא עושה את זה לפי ראות עיניו, בלי שיש לו שום רגולציה.

<ערן וינטרוב: אף אחד לא מגדיר כמה לחלק, מה לחלק, מתי לחלק, איך לחלק, ולמי לחלק.

<ערן וינטרוב: וה"למי לחלק" הוא בהחלט חשוב.

<ערן וינטרוב: לגבי הנושא של התקציב.

<ערן וינטרוב: ב 2016, אל"ף, בתקציב שאושר, בתקציב המדינה, לא נכנס שקל מכיוון שגם לדברי משרד הרווחה, זה כרגע לפחות, לא נמצא בסדר העדיפויות שלהם – הנושא של הביטחון התזונתי.

<ערן וינטרוב: בוודאי אף אחד לא מדבר על הצלת מזון וכרגע, נכון ל 2016, גם על אותן תמיכות – ככל הידוע לי ואני אשמח פה להתבדות, אין שקל מתקציב המדינה בטח לא בבסיס התקציב אבל גם לא - - - ועודפים לנושא הזה.

קארין אלהרר: מיד נברר את הסוגיה.

<ערן וינטרוב: מעבר לזה, כאמור, גם לגבי המלצות של המבקר, לגבי הנושא של מידע, הדברים נעשים באופן וולונטרי.

<ערן וינטרוב: הייתה המלצה של המשרד להגנת הסביבה ואנחנו נפגשנו אתם, אני יודע שיש שם גם רצון טוב אבל הייתה אמירה של המבקר, שהמשרד הזה או משרדים אחרים צריכים: "לא קבעו הנחיות מפורטות לגופים המייצרים עודפי מזון, באשר לטיפול בעודפים בהתאם לסולם העדיפויות, לא נקבעו הנחיות או סולם עדיפויות", המלצה נוספת של המבקר: "נוכח ריבוי הגורמים הממשלתיים בעלי זיקה לנושא, מוצע כי האגף - - - במשרד הראש הממשלה יתאם את הפעולה לקידום תכנית כוללת, לא הוקם גוף מתכנן והנושא כאמור בכלל לא עלה לדיון בממשלה".

<ערן וינטרוב: זאת אומרת, אם מסתכלים על התכנית הממשלתית, אין מדיניות בנושא הזה – בטח לא מדיניות שמקדמת, לא את הנושא של הצלת מזון ולא את הנושא של הביטחון התזונתי מבחינת מה שצריך לעשות.

<ערן וינטרוב: אני מצטרף לנושא של הגדרת יעד לאומי, כנ"ל לגבי נושא של קביעת סולם עדיפויות, גם להפחתת היווצרות של עודפי מזון, אבל להציב באמת את הנושא של האכלת נזקקים בעדיפות ראשונה.

<ערן וינטרוב: והדבר שיכול לחולל פה באמת שינוי מהותי זה אימות של התכנית של המועצה הלאומית לביטחון תזונתי, זאת אומרת, הקמת מיזם לאומי לביטחון תזונתי, שגם יגדיר רגולציה, גם ייתן תקציבים וגם יוכל לעשות הסדרה בשוק שבואו נודה על האמת, אנחנו, שנמצאים שם, הרי זה שוק פרוץ.

<ערן וינטרוב: אנחנו רוצים את זה שתהיינה הנחיות ויהיה ברור מי צריך לקבל, מה צריך לקבל וכדי שבאמת הדבר הזה ייסגר.

קארין אלהרר: תודה.

<ערן וינטרוב: הערה אחרונה, לגבי השומרוני הטוב, זה בהחלט צעד חיובי אבל, בתפיסה שלנו, קודם כל, זה עלה בשלש כנסות ונפל, הייתה התנגדות של משרד המשפטים.

<ערן וינטרוב: אני לא יודע אם היום הוא מתנגד או לא, מקווה - - -

קארין אלהרר: אנחנו מצפים ומחכים לו.

<רותם שמאי: לדעתי זה כבר נדון ביום ראשון האחרון בוועדת שרים לחקיקה - - -

<ערן וינטרוב: לא.

<קריאה: לא, זה לא נכון.

<ערן וינטרוב: בסוף לא עלה כנראה אבל - - -

קארין אלהרר: לא, זה לא עלה.

<ערן וינטרוב: אני רק רוצה להגיד - - -

אורלי לוי אבקסיס: הם ביקשו מכם להבין, ומבקשים להקים ועדה, ו - - -

<ערן וינטרוב: צריך להבין, גם בקונטקסט, - - - מדובר פה על התקנות, משפט אחרון, לנושא של התקנות, גם, כפי שנאמר, זה בעצם רק יוצר אולי עוד איזשהם, בנושא של חוק המזון, יש מצב קיים, גם בנושא חוק השומרוני הטוב, אני נמצא בסיפור הזה כבר הרבה שנים, לא ידוע לי, לא ידוע לי עד היום על תביעה משפטית אחת שהוגשה לנושא הזה, זאת אומרת, זה אולי יסדיר את העניין שלא תהיינה תביעות אבל, בפועל, עדיין לא, זאת אומרת, אלה לא הצעדים שיכולים לחולל שינוי מהותי במצב.

קארין אלהרר: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: מצד שני לא תורמים בגלל - - -

קארין אלהרר: רק שניה, לפני אוסאמה, שאלה לנציג האוצר, שם ותפקיד.

<עלי בינג: עלי בינג, רפרנט חקלאות.

קארין אלהרר: אהלן.

קארין אלהרר: רפרנט חקלאות, טוב, מה אתה יודע על תיקצוב של הנושא הזה בבסיס התקציב?

<עלי בינג: אז אני אנסה לסייע.

<עלי בינג: קודם כל, ממשרד החקלאות לא מתוקצב הנושא הזה.

קארין אלהרר: לא חשבתי אחרת.

<עלי בינג: במשרד הרווחה גם, התקצוב – כפי שנאמר, הוא לעמותות שמחלקות מזון.

<עלי בינג: למיטב הבנתי, עכשיו הן - - - בערך 30 מליון שקל בשנה לעמותות הללו - - -

<קריאה: גם ב 2015 - - -

<קריאה: ל 2016 אין - - -

<ערן וינטרוב: הנה, ממשרד הרווחה אומרים שאין תקציב.

<יוכי אילוז: אתמול ישבתי בדיון עם נציגת אוצר, עם אחת היועצות של שר האוצר ועדיין אין לזה תקציב.

<יוכי אילוז: יש לנו כרגע כשלושה מיליון שקלים ל"קמחא דפסחא" וחג נוסף.

קארין אלהרר: תגידו, אתם עושים צחוק מאנשים?

קארין אלהרר: באמת אני שואלת.

<עלי בינג: אני אבדוק את זה שוב.

קארין אלהרר: אני מתפלאה על הפליאה שלך כי נדמה לי שצוות הועדה שלח לך שאלות מאד מפורטות לקראת הדיון.

<עלי בינג: לא.

קארין אלהרר: לא?

<עלי בינג: לא אליי, לא הגיע אלי.

<דב צ'רניחובסקי: אולי כדאי להעמיד, סליחה רגע, יושבת הראש.

<עלי בינג: הגיע אלי הדוח.

קארין אלהרר: הגיע אליך הדוח?

<עלי בינג: דוח מבקר.

אורלי לוי אבקסיס: כאילו רק כשהוועדה - - -

קארין אלהרר: עד שהועדה לא, עד שהועדה לא הסבה את תשומת לבם אז הדוח לא קיים.

<עלי בינג: למען הסר ספק הדוח הגיע אלינו עוד במהלך הכתיבה שלו.

<עלי בינג: קראנו אותו בעיון גם אחרי זה.

<עלי בינג: הגיע הדוח במסגרת ההזמנה לוועדה - - -

קארין אלהרר: רגע אבל האם אין, אתה רק רפרנט של החקלאות, נכון?

קארין אלהרר: למה אין מישהו מאגף תקציבים שיושב כאן ומדבר על הכול?

<עלי בינג: יש רפרנט חקלאות באגף תקציבים.

קארין אלהרר: אז רפרנט רווחה איפה הוא?

<עלי בינג: היא ביום תכניות עבודה, היא לא יכלה להגיע.

קארין אלהרר: היא ביום תכניות עבודה.

קארין אלהרר: אז אתה אמור לתת את התשובות על הכול?

קארין אלהרר: רק שניה, אורלי, אז אתה אמור לתת את התשובות על הכול?

<עלי בינג: בשביל זה אני אשאל.

<עלי בינג: מה שצריך אני אברר - - -

קארין אלהרר: לא, אבל תגידו, אתם באים לדיונים של הועדה לביקורת המדינה ואז אתם שואלים את השאלות?

קארין אלהרר: אני לא יודעת, אני, לפני שאני חברת כנסת, היו מזמנים אותי לדיון בוועדה, אז כמינימום שבמינימום, הייתי בודקת נתונים כדי לענות לשאלות, לא להגיד: אני אבדוק את זה, - - -

<עלי בינג: אז הנתונים ש - - -

קארין אלהרר: זה ממש מזלזל בוועדה, זו לא פעם ראשונה שזה קורה, אי אפשר להתנהל בצורה כזו.

קארין אלהרר: מה יחשבו האזרחים, שאנחנו משחקים פה?

<עלי בינג: אני חושב שזה לא מדויק מה שגבירתי אומרת, אני בדקתי את הנתונים, עכשיו נאמר לי שהנתונים לא נכונים אז אני אבדוק את זה בשנית.

<עלי בינג: הבדיקה שערכתי זה מה שאמרתי.

<עלי בינג: יכול להיות שהייתה איזו אי- הבנה - - -

קארין אלהרר: לא, אז אני מבקשת שעד סוף הדיון תבדוק שוב ותעדכן את הועדה.

קארין אלהרר: נתונים עדכניים אבל שיהיו מסונכרנים גם בין המשרדים – זה עדיף.

אורלי לוי אבקסיס: כן, ומה קורה לגבי 2016?

קארין אלהרר: 2016 כמובן.

<עלי בינג: הבנתי שחילוקי הדעות הם רק על 2016.

קארין אלהרר: זה גם על מה שניתן ב 2015, מעניין אותי לדעת.

<עלי בינג: ה-30 מליון ?

<יוכי אילוז: 30 מיליון זה נכון, אבל יש לנו 41 מיליון ₪ שאנחנו ביצענו מבחינת נושא של מזון מבושל, סלי- מזון, קמחא דפסחא וחגי תשרי.

<יוכי אילוז: הנתון הזה הוא נכון.

<יוכי אילוז: ל 2016 אין לנו תקציב, אנחנו לא יכולים לעשות פרסום לעמותות גג וסלי מזון כי אין לנו תקציב.

<יוכי אילוז: המנכ"ל ממתין - - -

קארין אלהרר: רגע, האם ה-30 מיליון - - -

<יוכי אילוז: נגמרו.

קארין אלהרר: לא היו בבסיס התקציב?

<יוכי אילוז: לא.

<עלי בינג: לא, לא.

קארין אלהרר: הם באו במענק חד פעמי – אולי העניים ייעלמו?

<עלי בינג: זה מן הרזרבות.

אורלי לוי אבקסיס: רגע, אבל כל ההעברות של מיליארדי שקלים שהיו בוועדת - -

<ערן וינטרוב: אין שקל.

קארין אלהרר: טוב, כן, בבקשה.

קארין אלהרר: מר טשרניחובסקי.

<דב צ'רניחובסקי: נזרקים פה כל מיני מספרים, אני רוצה להבהיר - - -

קארין אלהרר: אוה! אולי אתה תאיר את עינינו.

<דב צ'רניחובסקי: אני לא אתייחס באופן פרטני למספר זה או אחר.

<דב צ'רניחובסקי: בחישוב באותה תכנית שהזכירו פה של המועצה הלאומית, התכנית מבוססת על עלייה ב 10,000 משפחות, שליש, - - -

קארין אלהרר: באמת?

<דב צ'רניחובסקי: לצורך הטיפול בקבוצה הזו, אנחנו הגשנו הצעה שדורשת 500 מיליון שקל, כדי לטפל בבעיה עם איזשהו מיזם לאומי ומסודר, זה הסכום שצריך.

<דב צ'רניחובסקי: אני חושב שצריך את כל הסכומים שהועלו פה, 2 מיליון שקל לטפל בבעיה של 500 מיליון, - - -

קארין אלהרר: זה פשוט לעג, באמת.

קארין אלהרר: לחלוטין.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת סעדי בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב גבירתי יושבת הראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

אוסאמה סעדי: גם יש לנו פה אורחים מבקעה אל גרביה.

קארין אלהרר: שלום.

אוסאמה סעדי: אז אנחנו מברכים אותם.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהנושא הוא חשוב מאד ולא צריך להכביר מלים על החשיבות של הנושא הזה ולכן, אני אברך את חבריי וחברותיי שיזמו את יום המזון בכנסת.

אוסאמה סעדי: כששומעים את המספרים אז נדהמים – במיוחד שאנחנו ציינו את יום העוני וקראנו את הדוח על העוני וכמה משפחות מתחת לקו העוני וכמה ילדים מתחת לקו העוני, ואם אני מדבר על המיגזר שאני בא ממנו ומייצג אותו – המגזר הערבי, אז הדברים הם חמורים שבעתיים, כאשר כמעט כל ילד שני הוא מתחת לקו העוני וכמעט חצי מן המשפחות מתחת לקו העוני, ואנחנו מדברים על מספרים זוועתיים, של הפסדי מזון שהיה ניתן להציל ולחלק אותו.

אוסאמה סעדי: 18 מיליארד, קראתי מספר כזה, זה מספר מדהים שאנחנו יכולנו אולי להציל ולהעלות מתחת לקו העוני אלפי משפחות, גם במגזר וגם בכלל.

אוסאמה סעדי: ולכן, זו הזדמנות לברך את העמותות ואת הארגונים שעובדים עבודת קודש אבל, גם מצד שני לבקר את הממשלה שלא יוזמת, על אף הדוח המפורט והנוקב של מבקר המדינה, שלא נכנסת לעובי הקורה ולא יוזמת גם בחקיקה וגם בדברים אחרים, להציל את המזון הזה ולחלק אותו.

אוסאמה סעדי: ואם אמרנו שאנחנו מדברים על חקיקה – אז אני יודע שלמשל, במיגזר הערבי, גבירתי יושבת הראש וכל החברים, אצלנו, כשעושים חתונות, "חבל על הזמן" איזה אוכל נשפך.

אוסאמה סעדי: עכשיו, חלק מזה, מן האנשים שאני יודע ובעלי אולמות השמחה, אוספים את האוכל שנשאר ומחלקים אותו לעמותות שבאמת מחלקות אותו למשפחות נזקקות, אבל חלק מזה, חלק חוששים, שבאמת יתנו את זה ואז הם יהיו צפויים אולי, אז מה יותר טוב?

אוסאמה סעדי: ראינו שהממשלה ומשרד המשפטים רוצה לעשות חוק, תאמינו לי, הם מקבלים את אורלי, הם מקבלים פטור מהנחה ומביאים אותו בקריאה ראשונה ושניה שלישית ותוך שבוע יש לנו חוק אבל, כשדברים כאלה, אז מפספסים ואז, עד שוועדת ביקורת המדינה עושה דיון - - -

אורלי לוי אבקסיס: ואתה יודע, זה יותר מזה, עכשיו, הם גם לא רוצים לצאת "לא יפה" כי מה, הם מצביעים נגד חוק הצלת מזון וכד'?

אורלי לוי אבקסיס: אז הם אומרים: תן לנו, נקים ועדה, נעשה דיון נוסף, בדיון הנוסף מבקשים עוד שלושה חודשים ולא הגיעו לזה וכו'.

אוסאמה סעדי: גם ראיתי שהיו מקרים – ואם מדברים על חקלאות, שהשחיתו אלפי טונות של עגבניות, על מנת לא להוריד את המחירים אבל עכשיו, כשאני אתמול הלכתי וקניתי קילו עגבנייה ב-12 שקל, זה מדהים.

אוסאמה סעדי: אנשים לא מתקרבים אפילו לעגבניה.

אוסאמה סעדי: רואים את זה, מסתכלים עליה - - -

אורלי לוי אבקסיס: תשאל כמה החקלאי קיבל.

אוסאמה סעדי: כן, כמה החקלאי קיבל.

אוסאמה סעדי: לכן אני חושב שהנושא הזה הוא חשוב מאד ואני מברך על הנושא וצריך, אנחנו נעקוב אחרי זה.

קארין אלהרר: בהחלט.

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול את משרד הרווחה, בנושא, הדברים עלו גם ממה שאמר ערן, על סיוע בלוגיסטיקה, האם נבחנה אפשרות של סיוע בלוגיסטיקה של העברת מזון למשפחות נזקקות?

<יוכי אילוז: במבחן התמיכה קיים, מתוך התמיכה, העמותה יכולה לדווח עד 66% מן התמיכה שאושרה לה, לנושא של שינוע, של כוח אדם, של איסוף, של אריזה, של דלק ושל הפצה.

<יוכי אילוז: זאת אומרת, אנחנו מותירים 34% לנושא של רכישת מזון, כאשר המבחן אומר שאנחנו כמשרד נבקש מעמותת הגג לשנע 25% מכלל הסלים למקומות שאין עמותות, או במיגזרים שאין בכלל פעילות של עמותות.

קארין אלהרר: שאלה לי אלייך, מה גובה - - -

<ערן וינטרוב: יוכי, השינוע זה רק דלק, זה לא המשאיות.

<יוכי אילוז: זה לא רק דלק, זה כוח אדם לאיסוף, אריזה ושינוע.

<יוכי אילוז: יש לנו ניהול תפעולי והפצת מזון ודלק.

<יוכי אילוז: ויש בהפצת מזון 20%, יש לנו אפשרות - - -

<ערן וינטרוב: האם אפשר לקנות עם זה משאית?

<יוכי אילוז: 20% לאחסנת מזון.

קארין אלהרר: האם אפשר לקנות משאית עם הכסף?

<יוכי אילוז: משרד המשפטים לא אישר את הנושא של רכישת משאיות.

<יוכי אילוז: אנחנו באמצעות - - -

קארין אלהרר: משרד המשפטים יגיע ונשאל אותו מה הסיבה.

<יוכי אילוז: בנושא תקציב אחר של קרן עיזבונות המדינה, שאני עוסקת בו בכובע אחר, עמותות מזון רכשו משאיות וגם "לתת" וגם "לקט" מכירים אותן כמו "יד עזרא ושולמית", "חסדי נעמי", שהן משנעות את תרומות המזון ומן הסתם - - -

קארין אלהרר: מה גובה התמיכה המכסימלי?

קארין אלהרר: מעניין אותי.

<יוכי אילוז: לעמותת מזון רגילה?

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: האם יש עמותת על?

<יוכי אילוז: יש עמותת גג.

קארין אלהרר: עמותת גג, או.

קארין אלהרר: קיי.

<ערן וינטרוב: בעזבונות.

<יוכי אילוז: בעמותות המזון למיטב זכרוני, בסביבות המיליון שקל לעמותה שהיא - - -

קארין אלהרר: וואוו, כל כך הרבה?

<יוכי אילוז: שיש לה פריסה ארצית, שהיא מחלקת לעשרות אלפי בתי אב.

קארין אלהרר: ולא לעמותת גג אלא לעמותה?

<יוכי אילוז: היא מחלקת את המזון ואת הצלת המזון, את שווה הערך שאנחנו דיברנו עליו.

קארין אלהרר: אני מתרשמת שלא כך אנחנו נציל מזון ולא כך נצליח לחלק מזון.

אורלי לוי אבקסיס: למה אין תכנית גג?

אורלי לוי אבקסיס: לא יודעת, תחליטו על איזה משרד.

קארין אלהרר: יש תכנית גג, היא לא מתוקצבת.

אורלי לוי אבקסיס: לא, לא, יש תכנית, יש הצעה לתכנית גג, שהממשלה לא נתנה את דעתה על כך.

אורלי לוי אבקסיס: היא לא אימצה אותה.

אורלי לוי אבקסיס: אם לממשלה יש תכנית חלופית אז בבקשה, אדרבא, שתבוא ותציג אותה, - - -

קארין אלהרר: אבל אין.

אורלי לוי אבקסיס: אבל שיהיה משהו מוסדר להמשך ולא להמשיך את הכאוס שאנחנו נמצאים בו היום.

אורלי לוי אבקסיס: תיבנו תכנית, תבואו בהצעה חלופית אבל עד אז, חבל שכסף ייזרק איפה שהוא ולא אפשר יהיה למכסם אתו גם את הנושא של הצלת המזון וגם של האכלת הילדים האלה.

<ערן וינטרוב: זה לא מעניין אף אחד.

קארין אלהרר: זה יעניין.

אורלי לוי אבקסיס: תעשו משהו, תראו שאכפת לכם.

<גידי כרוך: אני רק רוצה לציין - - -

אורלי לוי אבקסיס: נוח להישאר עם הדבר הזה כי הוא מוכר.

<גידי כרוך: אני רק רוצה לציין נקודה שלא עלתה פה עדיין ואני חושב שהיא נקודה שמאד חשוב שנבין אותה כי היא מאד משמעותית, שהצלת מזון זה כבר ענין כלכלי, זה כבר לא ענין חברתי, זה לא פילנתרופיה אלא ענין כלכלי, זאת אומרת, יש פה – ואנחנו מראים את זה גם בדוח, רק לפני הנתונים שלנו, אם מסתכלים על כלל הארגון, יש פה מינוף של לפחות 4 שקלים על כל שקל שמושקע, אז להשקיע שני מיליון שקל ברכישת מזון או מיליון שקל ברכישת מזון, זה "כסף נכנס כסף יוצא" לא קרה אתו שום דבר, אבל, אם לוקחים ומשקיעים את המיליון שקל האלה, את שני מיליון השקל האלה, בהצלת מזון אז אנחנו כבר ממנפים את זה לשמונה ולעשרה מיליון שקל ולעוד הרבה יותר.

<גידי כרוך: לכן, זה ענף כלכלי והדיון צריך להיות כלכלי ולא פילנתרופי בכלל.

<גידי כרוך: כרגע אנחנו, "לקט ישראל", לא סומכים בקטע הזה על הממשלה ולא סומכים על תקציבים - - -

קארין אלהרר: זה נוח לממשלה שאתם לא סומכים עליה.

<גידי כרוך: ברור אבל אני לא נלחם על התקציבים, שניה, על התקציבים הממשלתיים האלה, כי בעיניי זה לא מספיק מהותי בשביל לעשות שינוי בהצלת מזון.

<ערן וינטרוב: הערה קצרה, מחלקת העזבונות עושה עבודה נפלאה, באמת, עם הרבה מאד סיזיפיות, הרבה מאד שנים ובסוף, השאלה של המדינית - - - של השרים.

קארין אלהרר: אני מיד פונה לנציג משרד ראש הממשלה.

קארין אלהרר: מי זה?

קארין אלהרר: האם אֱת ראש הממשלה זה לא מעניין?

קארין אלהרר: מדהים.

קארין אלהרר: זומנו לדיון, נכון גבירתי מנהלת הועדה?

<חנה פריידין: זומנו.

קארין אלהרר: טוב, אני חושבת ש - - -

<ערן וינטרוב: הם פשוט לא היו בדיון הראשון אז לא צריך לעשות מעקב.

קארין אלהרר: כן, אבל שלחנו להם את הסיכומים ושלחנו להם את ההמלצות אבל כנראה שכמו שזה עניין אותם בפעם הקודמת, זה מעניין אותם גם הפעם.

קארין אלהרר: אני יודעת שאתה פה, אתה - - -

<עקיבא איסרליש: לא, הוא - - -

קארין אלהרר: ואיפה הוא?

קארין אלהרר: הוא לא פה?

קארין אלהרר: אתה יודע אם הוא בדרך?

קארין אלהרר: אולי הוא טעה במסדרון?

אורלי לוי אבקסיס: יש לי תחושה שכל המשרדים שלחו נציג אבל לא את הנציג הרלבנטי.

קארין אלהרר: זה נוח, למה לא? טוב, אני רוצה נקודה נוספת – העברת מזון מצה"ל ומגופים נוספים.

קארין אלהרר: אני שומעת מגידי שהמצב שם השתפר.

קארין אלהרר: בדיון הקודם הנציגה דנה שטיינפלד אמרה שיש למעלה מעשרים יחידות שמעבירות עודפי מזון ובשבועות הקרובים יהיו ארבע עשרה יחידות נוספות.

קארין אלהרר: אני רוצה לוודא שאכן הדבר קרה.

<דנה שטיינפלד: בוקר טוב.

קארין אלהרר: בוקר טוב גבירתי.

<דנה שטיינפלד: טוב, אז צה"ל – כמו שגם דיווחנו בפעם שעברה, הסדיר את כל נושא תרומות המזון בצבא.

<דנה שטיינפלד: אנחנו תורמים אכן - - - של 2014, אנחנו תורמים ל "לקט ישראל", כמובן שזה פתוח לעמותות נוספות אבל כרגע העבודה היא מול "לקט ישראל", כש"לקט ישראל" כמובן מרכזת - - - עשרות עמותות נוספות, אז היום נוספות קרוב לארבעים יחידות בפריסה ארצית ומדי רבעון מצטרפות כעשר יחידות נוספות.

<דנה שטיינפלד: ראש - - - ורמ"ד - - - עוסקים בזה באופן אישי, מריצים אחת לתקופה 'קול קורא' ליחידות לתרום, אנחנו מתחילת - - - כבר תרמנו 305,000 ארוחות, זה לפי הערכה של "לקט ישראל", - - - כמו שציינו פה כשלושים ארוחות מדי חודש.

<דנה שטיינפלד: אחת לשבועיים יש פגישת תיאום עם "לקט ישראל" כאשר "לקט ישראל" מגיעה ליחידות שנוח לה בקווים לאסוף מזון ואנחנו גם מציעים יחידות, שאנחנו הצלחנו להגיע אליהן ולעניין אותן.

<דנה שטיינפלד: הם רואים איך החיבור הזה מתבצע.

<דנה שטיינפלד: בתקופה הקרובה צפויים להצטרף עוד מספר בסיסים גדולים בדרום הארץ, זה משמעותי כמו בסיסי חיל האוויר שהם גדולים - - - ואני חייבת לציין, שלצד הפעילות הזו אנחנו כמובן פועלים מול היחידות לצמצום פחת המזון כי צריך להתחבר משני הצדדים, ועושים את זה כמובן ברגישות, גם מול היחידות, שלא ירגישו שאנחנו, מה שנקרא, מבקרים אותן דרך זה שהן תורמות ושבאמת יהיה פה win-win.

<דנה שטיינפלד: אנחנו בודקים שהפחת הוא סביר ומצד שני גם דואגים להעביר את אותו פחת לעמותות כדי לנצל ולהציל את המזון.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: מצטייני הדיון הזה.

קארין אלהרר: משטרה, שב"ס.

קארין אלהרר: משטרה, שלום.

קארין אלהרר: בדיון הקודם דיווחתם שאתם עובדים עם ספק - - -

אלי כהן: עם ספקים.

קארין אלהרר: עם ספקים ומשלמים לפי מספר המנות.

קארין אלהרר: הייתה פניה לספקים נוספים.

קארין אלהרר: איך השתפרתם?

אלי כהן: זה עובד כך.

אלי כהן: קודם כל שמי אלי כהן, אני רמ"ד המזון של משטרת ישראל ומייצג את המשטרה בסוגיה הזאת.

אלי כהן: אנחנו בדיון הקודם העברנו את ההתייחסות שלנו לפיה למעשה, אין לנו הרבה מה לתרום כי אנחנו נמצאים בשירותי קייטרינג.

אלי כהן: שירותי קייטרינג הכוונה שאנחנו קונים מנות מחברות הסעדה, משלמים על מה שנצרך ומה שנשאר הוא בבעלותן ולא בבעלותנו.

אלי כהן: זאת אומרת, אין לנו על זה, אנחנו לא יכולים לשים על זה את היד ולהגיד: או.

אלי כהן: קיי.

אלי כהן: זה נשאר לנו במטבח, אנחנו ניתן את זה לזה או ניתן את זה ל - - -

קארין אלהרר: האם אתם לא משלמים לאותו ספק פֶּר מנות שאתם מבקשים ממנו?

אלי כהן: לא.

אלי כהן: לא, לא.

אלי כהן: פר מנות שנצרכו.

אלי כהן: ברור שאם קורית איזושהי תקלה, הזמנו ארבע מאות מנות ובאותו יום הגיעו רק איזה מאה וחמישים כי הייתה לנו איזו פעילות מבצעית בחוץ, אז אנחנו מגיעים אתו לאיזשהו דין ודברים אבל זה היוצא מן הכלל ולא הכלל.

קארין אלהרר: הבנתי.

קארין אלהרר: אז ביוצא מן הכלל כן?

אלי כהן: דיברתי עם גידי ונפגשנו ולמרות זאת, אנחנו כן נרתמים ואנחנו כן בעד ואפילו הכנו נוהל והראינו אותו לגידי, לגבי ההנחיות שלנו לתרומת מזון לעמותות ואנחנו תומכים בעניין הזה, אלא שאנחנו למעשה גוף מתווך פה, כי אנחנו מצד אחד צרכן והחברות מצד שני הן קבלניות - - -

קארין אלהרר: אז אתם מתווכים בין הספקים לבין גידי למשל?

אלי כהן: אנחנו מנסים ואנחנו תיווכנו ונתנו להם את מספרי הטלפון של מנהלי החברות, גם פנינו אנחנו למנהלי החברות וביקשנו להירתם לטובת המשימה, ויעיד על זה גידי.

<גידי כרוך: יש שיתוף פעולה טוב מאד עם המשטרה, אני מקווה שבסופו של דבר – בקרוב, לא בסופו של דבר אלא בקרוב, אנחנו נתחיל לאסוף שם.

<גידי כרוך: זה נכון, אנחנו עובדים מול הקייטרינגים שעובדים עם המשטרה בכל מיני נקודות, אנחנו עומדים גם להרחיב את זה.

<גידי כרוך: השיטה שהמשטרה עובדת לא שונה משיטה של חברות אחרות ואנחנו עובדים גם עם חברות אחרות, גם במקומות אחרים ואני מאמין שבזמן המאד הקרוב נוכל לדווח שגם התחלנו לעבוד עם המשטרה.

קארין אלהרר: יופי, מצוין.

קארין אלהרר: משרד המשפטים, שלום גבירתי.

<לימור תוסיה כהן: שלום.

קארין אלהרר: האמת שהיו שני עניינים שאני אשמח להתייחסות שלך לגביהם.

קארין אלהרר: האחד, לגבי חקיקה שמאפשרת העברת מזון, המודל שבארצות הברית, האם היית בדיון הקודם?

קארין אלהרר: בדיון הקודם ביקשה הוועדה לבחון את החקיקה בארצות הברית, את המודל הזה, ולראות אם אנחנו יכולים לאמץ מודל דומה.

קארין אלהרר: אני מבינה שגם יש הצעת חוק פרטית – אם אני לא טועה של חבר הכנסת אורי מקלב, שאמורה לעלות לוועדת שרים.

קארין אלהרר: אם יש לכם עמדה בעניין הזה אז אני מאד אשמח לדעת.

קארין אלהרר: והדבר השני שאני אשמח להתייחסות שלך הוא ענין הסיוע בלוגיסטיקה של העברת מזון, ציינה כאן נציגת משרד הרווחה שמשרד המשפטים לא מאפשר להם לתת תמיכה.

קארין אלהרר: נותנים תמיכה רק לדלק ולא נותנים תמיכה לרכישת משאית.

קארין אלהרר: ואפשר לקנות דלק בהרבה אבל אם אין משאית אז זה לא מאד עוזר, והייתי שמחה לקבל התייחסותך לענין הזה.

<לימור תוסיה כהן: לימור תוסיה כהן ממשרד המשפטים.

<לימור תוסיה כהן: הזמינו אותי לכאן עכשיו בהתראה של "מעכשיו לעכשיו", אני לא ידעתי על הדיון הזה ולכן, לצערי לא נערכתי אליו.

קארין אלהרר: לא קיבלתם הזמנה?

<לימור תוסיה כהן: כנראה שקיבלנו הזמנה אבל הזמינו גורמים אחרים.

<לימור תוסיה כהן: אני לא ידעתי על זה עד לפני חמש דקות שהתקשרו אלי ואמרו לי: נא להגיע לדיון.

<לימור תוסיה כהן: אז אני מתנצלת.

<לימור תוסיה כהן: לעניין הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת מקלב, כמו שהסברתי בדיון הקודם, אין מניעה משפטית להעביר מזון על מנת לחלק אותו באופן שבו נדרש כפי שהועדה ציינה, כדי לתרום ולמנוע אובדן מזון.

<לימור תוסיה כהן: עדיין, הצעת החוק שמבקשת לפטור מאחריות גורם שתורם מזון, התנגדנו לה מן הסיבה שאמרנו שלדעתנו נזקקים צריכים לקבל מזון באיכות לא פחות טובה ממזון שמקבלים אחרים ולכן, הפטור מאחריות שרוצים לתת בהצעת החוק לאותו אחד שתורם מזון, שבלי ספק עושה פעולה מבורכת, אנחנו חושבים שהוא עדיין צריך להיות אחראי לטיב המזון שהוא נותן, כי אם נאפשר לו פטור מאחריות עבור מזון שהוא נותן, אז אנחנו בעצם מאפשרים לו לתרום מזון באיכות שהיא פחות טובה מזו - - -

<ערן וינטרוב: אבל איזה incentive יש לו לפגוע במוניטין שלו?

<לימור תוסיה כהן: אז אם אתה אומר שאין incentive אז ממילא אין צורך בפטור.

<ערן וינטרוב: יכול להיות שזה מהווה חסם כי אנשים חוששים.

<לימור תוסיה כהן: אנחנו רוצים לוודא שכל זמן שהמזון נמצא בחזקתו של אותו תורם הוא ידאג לתקינותו.

<לימור תוסיה כהן: זאת אומרת, זה שהוא יודע שאת מנות החומוס האלה הוא הולך לתרום לנזקקים והוא יכול עכשיו, בגלל - - -

קארין אלהרר: פחות יתרמו, מפנה אותך לסעיף - - -

<לימור תוסיה כהן: הכוונה היא לזה שבאמת אדם, כל זמן שהמזון נמצא בחזקתו, יהיה אחראי לתקינותו, בין אם הוא משמש לתרומה ובין אם הוא משמש לו למטרות - - - אחרות.

קארין אלהרר: אני רוצה להפנות אותך לסעיף 3 בהצעת החוק של חברת הכנסת מיכל רוזין – שלדעתי אמורה להיות מוצמדת, כתוב כך בהצעה: "על אף האמור בכל דין, אדם המעביר עודפי מזון בתום לב, לעמותה לחלוקת מזון, לא ישא באחריות אזרחית או פלילית לנזק שנגרם עקב העברת העודפים.

קארין אלהרר: " אם מישהו בכוונה רוצה להרעיל בוודאי שתמצו אתו את הדין, אבל בן אדם אומר:

קארין אלהרר: אני הייתי מוכן לאכול את זה, אני לא צריך לאכול, אני מעדיף להעביר למישהו שכן צריך ורוצה, למה לא - - - ?

<לימור תוסיה כהן: הסעיף הזה משקף את הדין הקיים.

<לימור תוסיה כהן: זאת אומרת, הוא לא משנה מהדין הקיים ולכן אין אתו שום בעיה אבל אני לא יודעת אם הוא יסיר פה חסמים.

<גידי כרוך: אבל זו בדיוק - - -

<לימור תוסיה כהן: זאת אומרת, אם המטרה, אם התכלית של הצעת החוק הזו מתקיימת, כי אם זה משקף את הדין הקיים אז זה שאני אחוקק את זה בחוק זה לא יסיר שום חסם.

קארין אלהרר: זה כן, אפילו חסם פסיכולוגי של גורמים או מוסדות שרוצים לתרום את האוכל ואומרים: לא כתוב לי בשום מקום שאני מכוסה על העניין הזה אז קל וחומר, אם את אומרת שזה הדין הקיים אז בעצם אתם כותבים את המובן מאליו ואני חושבת שיש לזה ערך בעניין הזה, ואני הייתי מציעה - - -

<לימור תוסיה כהן: אני אביא את הדברים ונשקול אותם.

<לימור תוסיה כהן: גבירתי יודעת בוודאי שאין צורך בהוראת חוק מפורשת כדי לשקף את הדין הקיים ממילא.

<לימור תוסיה כהן: - - - את הערך ההצהרתי שאת מכוונת אליו ואנחנו נשקול.

קארין אלהרר: גם עקרון השוויון זה לא משהו שצריך לחוקק אותו אבל לפעמים הדברים המובנים מאליהם, לפעמים גם דברים שהם מובנים מאליהם, יש להם ערך בלחוקק אותם ולו רק כדי להבהיר לכולם שזה המצב שאנחנו רוצים לקיים ולכן, באמת, אם היית אומרת לי שזה מנוגד לתפיסת העולם או שזה משהו שהוא נוגד ערכים שמשרד המשפטים מאמין בהם - - -

<לימור תוסיה כהן: חלילה.

קארין אלהרר: אז הייתי אומרת שיש לנו מחלוקת וצריך לדבר עליה - - -

<לימור תוסיה כהן: חלילה, אנחנו מחזקים את זה וחושבים שזה נכון וראוי ומתאים.

<לימור תוסיה כהן: אנחנו רוצים לתת כלים משפטיים שיאפשרו את זה, ושלא יגידו את המובן מאליו אבל מצד שני, ככל שאין חסם משפטי אז - - -

קארין אלהרר: שוב, אנשים לא רוצים למצוא את עצמם חשופים לתביעות.

<לימור תוסיה כהן: אני מכבדת את בקשתך ואני אעביר את המסר ונשקול מה לעשות.

<לימור תוסיה כהן: לגבי שאלתך השנייה, אני מודה שאינני מכירה את הסוגיה ולכן קשה לי להתייחס אליה.

<לימור תוסיה כהן: אני מוכנה - - -

קארין אלהרר: בסדר.

<ערן וינטרוב: יש גם עוד פן שהוא מאד מרכזי בנושא הזה.

<ערן וינטרוב: הרי המועצה הלאומית לביטחון תזונתי, כפי שגם קיימת בארצות הברית, המליצה, במסגרת המיזם הזה, המיזם הלאומי, לעשות הסדרה של הנושא, זאת אומרת, כפי שיש נניח את חב"ד, את "לקט" או את "לתת" ואולי עוד עמותות גג, בסופו של דבר זה כדי להסדיר את זה ולעבוד בכל הארץ בכל המגזרים, צריך לעבוד בצורה שגם ממנפת את המשאבים.

<ערן וינטרוב: בפועל, יש היום נניח כמאתיים עמותות מזון.

<ערן וינטרוב: עמותות הגג הפועלות כיום עובדות עם רובן.

<ערן וינטרוב: מה שמשרד המשפטים התנגד זה גם באמת כל הזמן הפחית למעשה את ההגדרה של ארגון על, כאשר בפועל כיום ההגדרה היא כמעט לא שונה מזו של עמותה מקומית.

<ערן וינטרוב: מה שקורה הוא שרוב כספי התמיכות שגם ככה, כאמור, ב- 2016 לא ברור אם בכלל יהיו אבל אם יש, אז הם הולכים לכמה עשרות עמותות שלא מחוייבות לעבוד בשום מיגזר, אין באמת פיקוח על הנושא הזה ולמעשה, מחטיאים את המדיניות שנקבעה על ידי הגופים שהמליצו עליה.

<ערן וינטרוב: זאת אומרת, לא ברור לנו איפה נפגע עקרון השוויון אם במתווה שמוצע יש פעילות שמתבצעת עם כמאה שמונים עמותות, בכל המחוזות של משרד הרווחה ובכל המיגזרים של החברה הישראלית, בעוד ההגדרה שקיימת כיום מצטמצמת, זאת אומרת, אם יש למישהו עמותה שמחלקת רק לשתי עמותות נוספות ופועלת בשני מחוזות בלבד, אז היא יכולה להיחשב כארגון גג, מה שבוודאי אינו נותן שום יתרון, לא לגודל וגם כאמור, לא מעודד שום פן שמדבר על הצלת מזון באופן פרואקטיבי.

קארין אלהרר: אני מבינה שאין לךְ תשובה עכשיו אבל אני אשמח לקבל את תשובתך המלומדת לוועדה.

קארין אלהרר: נציג האוצר, האם יש לנו תשובות?

<עלי בינג: התשובות שקיבלתי עכשיו - - -

קארין אלהרר: דבר אל המיקרופון, שנשמע אותך, זה חשוב.

<עלי בינג: התשובות שאני קיבלתי הן שבאופן עקרוני הנושא כן מתוקצב לשנת 2016.

קארין אלהרר: בבסיס התקציב?

<עלי בינג: אני לא רוצה להגיד דברים שאני לא בטוח.

קארין אלהרר: זה מה שביקשתי לבדוק.

<עלי בינג: נוודא - - -

<גידי כרוך: בשורות יפות, באיזה סכום?

<עלי בינג: הסכום אמור להיסגר בסיכום בין משרד האוצר למשרד הרווחה בהמשך.

<עלי בינג: אז אני מעריך שלא - - -

קארין אלהרר: אז מה שאני אבקש הוא לקבל מחר, כי אנחנו היינו אמורים לקבל תשובה מלומדת ומוסכמת על כל הצדדים כבר היום, אז אני אבקש עד מחר לקבל תשובה סדורה לשאלה כמה כסף יהיה בבסיס התקציב, כמה כסף לא בבסיס התקציב וגם את הסיכום.

קארין אלהרר: כדי לשבר את האוזן, חלק מחלוקת המזון מתחיל בעוד כמה חודשים - - -

<גידי כרוך: זה קורה כל השנה.

קארין אלהרר: בסדר, אבל המשהו המרכזי הזה, החגים.

קארין אלהרר: וצריך לדעת, האם אתם לא מעוניינים שהעמותות יידעו עם מה יש להן לעבוד?

קארין אלהרר: הרי אי אפשר להתבסס על רק פילנתרופיה.

קארין אלהרר: אני יודעת שזה מאוד מקובל במדינת ישראל אבל זה לא אמור להיות, בסדר?

<עלי בינג: בסדר גמור.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד החקלאות.

קארין אלהרר: סקר הֲפְּחתים, האם כבר יש משהו?

קארין אלהרר: בדיון הקודם צויין ש"בתוך חודש יעבור סקר למדען הראשי".

קארין אלהרר: האם ניסיתם למפות מספר גידולים עיקריים?

קארין אלהרר: סדרי הגודל של הפחתים?

קארין אלהרר: בין שניים לשלושה, מגיע לפעמים לעשרים עד עשרים וחמש.

קארין אלהרר: מה קורה עם זה?

<רון פורת: שלום.

קארין אלהרר: שם ותפקיד.

<רון פורת: שמי רון פורת, אני מנהל המחלקה לאחסון במכון וולקני במשרד החקלאות.

<רון פורת: עשינו סקר של משרד החקלאות, החטיבה לכלכלה, מחקר ואסטרטגיה - - -

קארין אלהרר: מתי?

<רון פורת: הסתיים בסוף דצמבר 2014.

קארין אלהרר: 2014?

<רון פורת: כן.

קארין אלהרר: לא, לא, אדוני.

<רון פורת: 2015, סליחה.

<רון פורת: בסוף דצמבר האחרון.

<רון פורת: רגע, לא, לא, דצמבר 2014.

קארין אלהרר: אז אתה מחזיר אותי ל mode הכועס, רגע.

קארין אלהרר: בדיון הקודם שנערך ביוני לדעתי, יוני 2015, אתם ציינתם – לא אני, כי אני לא יודעת מה קורה אצלכם במשרד, שבתוך חודש יעבור סקר למדען הראשי - - -

<רון פורת: סליחה, דצמבר 15', דצמבר 15'.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: מרגיע אותי בחזרה.

<רון פורת: בחנו איבודי מזון בארבעה סוגי פירות עיקריים וארבעה סוגי ירקות הכי יקרים בארץ, לאורך כל שלבי שרשרת השיווק, מן המגדל, בית האריזה, השווקים הסיטונאיים, באריזות שיווק, אצל הצרכן והתוצאות באמת מאד דומות, גם לתוצאות של המחקר של "לקט ישראל", גם למחקר שעשו בעמותת "אדם, טבע ודין" וזה גם דומה לממוצע שקיים בעולם, לפי הדוחות של ה f.a.o., מה שמצביע על כך שיש בארץ באמת בעיה, בדומה למצב בכל העולם.

קארין אלהרר: האם העברתם את זה למדען הראשי?

<רון פורת: במשרד החקלאות, כרגע יש לנו, במסגרת המדען הראשי של משרד החקלאות התחלנו מיזם שנועד ליצור - - -

קארין אלהרר: רגע, לא הבנתי.

קארין אלהרר: העברתם?

<רון פורת: התוצאות נמצאות בחטיבה לכלכלה ואסטרטגיה במשרד החקלאות.

קארין אלהרר: אדוני, שאלתי שאלה פשוטה, אני אשמח לתשובה פשוטה.

קארין אלהרר: העברתם למדען הראשי?

<רון פורת: לא העברנו למדען הראשי, לא התבקשנו להעביר למדען הראשי.

קארין אלהרר: אתם ציינתם כאן בדיון שתעבירו למדען הראשי, לא אני אמרתי.

<רון פורת: יש שני דברים.

<רון פורת: עשינו סקר של הערכת פחתי מזון בארץ, בפירות וירקות, יש ממצאים והם במשרד החקלאות.

<רון פורת: בנוסף, מן המדען הראשי, השגנו לאחרונה, שזה חדש מעכשיו, התחיל החודש, ינואר 2016, מיזם למימון ומחקר במסגרת המדען הראשי של משרד החקלאות, שיממן מחקר בנושא של לימוד הנושא ופיתוח טכנולוגיות ושיטות להפחתת ולמניעת איבודי פחת המזון.

<ערן וינטרוב: אבל הממצאים פורסמו - - - הסקר שעשיתם?

<רון פורת: הסקר הזה לא פורסם רשמית.

קארין אלהרר: למה?

<רון פורת: החטיבה למחקר ואסטרטגיה צריכה להוציא דוח בנושא.

קארין אלהרר: מתי זה קורה?

<רון פורת: לא יודע, אני ארשום לפני.

קארין אלהרר: תגידו, מה?

קארין אלהרר: אתם חוקרים כדי לשים על המדף?

קארין אלהרר: לא הבנתי.

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין את ההתנהלות הזו.

קארין אלהרר: או.קיי., נעשָה מחקר, מה קרה קונקרטית?

קארין אלהרר: איך הצלנו משהו?

קארין אלהרר: איך עשינו משהו?

קארין אלהרר: הרי לא חוקרים לשם מחקר, נכון?

<רון פורת: אני ממכון וולקני, אנחנו מכון מחקר חקלאי.

<רון פורת: במקביל לדיונים של הוועדה לביקורת המדינה, שעשו את הדוח איבודי מזון, אנחנו בעצמנו, התחלנו לעסוק בנושא הזה ביוזמתנו, ועשינו את הסקר, הסקר הזה התחלנו לעשות אותו עוד לפני דוח מבקר המדינה, רצינו שיהיה לכולנו איזה, הזכירו את הנושא של מחסור בנתונים, שאין נתונים, רצינו שיהיו לנו נתונים על מה קורה עם איבודי מזון בישראל.

<רון פורת: אז המחקר הזה היה יוזמה שלנו עוד לפני דוח מבקר המדינה.

קארין אלהרר: טוב.

<רון פורת: עכשיו, בעקבות כך אמרנו: קודם כל, בוא נראה מה המצב, בעקבות המצב הזה, ראינו את הבעיה של איבודי המזון, עלינו ויזמנו – דרך המדען הראשי של משרד החקלאות, הגשת מחקר מיזם בשביל למצוא פתרונות לבעיה.

<רון פורת: גם זה היה יוזמה - - -

<ערן וינטרוב: אם יש לכם מידע לחלוק על המצב אז תחלקו.

<רון פורת: אז עכשיו, כשעשינו, קודם כל, זה היה - - -

קארין אלהרר: אפשר לפרסם את תוצאות המחקר?

<רון פורת: זה היה יוזמה אישית שלנו, אף אחד לא - - -

קארין אלהרר: מה זה "יוזמה אישית"?

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין.

קארין אלהרר: הדוח פורסם, מתי?

<רון פורת: במאי.

קארין אלהרר: במאי.

קארין אלהרר: היה דיון ביוני, סיימתם את הסקר בדצמבר אז בוא נתחיל מן העובדות, זו לא בדיוק יוזמה שחלמתם עליה בלילה, זה בעקבות דוח מבקר המדינה.

<רון פורת: לא, לא, המחקר הזה נעשה תוך כדי הכתיבה של דוח מבקר המדינה, זה היה כבר בעיצומו של המחקר.

<רון פורת: זה היה יוזמה של המחלקה לאחסון במכון הוולקני.

קארין אלהרר: טוב, אוקיי, זה נתן דחיפה, אני שמחה.

<רון פורת: להיפך, עשינו גם מחקר, גם מתאים לתוצאות שאחרים מצאו ומצביע שיש בעיה בישראל, כמו במקומות אחרים בעולם,

קארין אלהרר: טוב.

<רון פורת: ועשינו צעד קדימה שיזמנו והשגנו מימון מהמדען הראשי של משרד החקלאות, בשביל לעשות מחקר ולמצוא פתרונות לדברים שונים בשרשרת השיווק של המזון, כדי למנוע הפחתה.

קארין אלהרר: טוב, אני מבקשת לקבל עדכון מתי יפורסמו תוצאות המחקר ומה אתם מתכוונים לעשות עם התוצאות, כי אני מניחה שיש להן משמעויות והן יכולות אפילו לקדם אותנו לאן שהוא.

קארין אלהרר: מי יכול לענות לי ממשרד החקלאות לעניין נוהל בנושא השמדת מזון?

קארין אלהרר: רגע, אדוני, אתה?

<צבי אלון: שמי צבי אלון, אני מנהל את מועצת הצמחים ועשינו את הנוהל הזה במשותף אז אם תרשי לי אני אדבר בשמם גם כן, כי זה היה נוהל משותף שהיה צריך להגיע אליכם, אני חושב שמשרד החקלאות העביר אליכם.

<צבי אלון: אנחנו - - -

קארין אלהרר: רגע, אבל אין פה נציג של המשרד?

קארין אלהרר: נציגת המשרד, בבקשה גבירתי, בואי הצטרפי אלינו.

קארין אלהרר: תפנו לה כיסא ליד המיקרופון.

קארין אלהרר: אני אתן לךָ לדבר אני רק ארצה לשמוע תשובתו הרשמית של המשרד.

קארין אלהרר: נוהל בנושא השמדת מזון – האם יש ?

<ציפי פרידקין: בהחלט.

<ציפי פרידקין: נכתב במשותף עם מועצת הצמחים.

<ציפי פרידקין: שמי ציפי פריידקין.

קארין אלהרר: ממתי הנוהל?

<ציפי פרידקין: הנוהל הוא מן הקיץ האחרון.

<צבי אלוני: יולי 15'.

<ציפי פרידקין: יולי 15'.

<צבי אלוני: 7 ביולי.

קארין אלהרר: מצוין.

קארין אלהרר: הוטמע?

<ציפי פרידקין: הוא בשלבים של הטמעה.

<ציפי פרידקין: הוא מתעכב בנושא של הפעולה של המועצה מול משרד החקלאות ומול עמותות החסד.

<ציפי פרידקין: אנחנו מבינים את חשיבות הנושא, הצבנו את זה גם כיעד משרדי, של - - - עודפי תוצרת חקלאית והצלת מזון.

קארין אלהרר: מה עיקרי הנוהל?

קארין אלהרר: מה הם אומרים?

<ציפי פרידקין: הסדרה, אל"ף, להגדיר מתי יש עודף, בי"ת, להסדיר את הנושא של פנייה של המועצה אל משרד החקלאות ולקבל היתר לטיפול בעודף, נושא של הסדרה של סדר העדיפות של הטיפול בעודף, - - -

<צבי אלוני: אני מוכן להקריא - - -

קארין אלהרר: לא, להקריא, לא נגזים אבל - - -

<צבי אלוני: לא, לא - - -

קארין אלהרר: אני אשמח שתפיצו את הנוהל.

קארין אלהרר: אל"ף, תעבירו לוועדה, אנחנו נעלה את זה לפורטל של הועדה, כל המתעניינים יוכלו ודאי לקבל את העתקו ובי"ת, אני אשמח אם משרד החקלאות – אני מיד נותנת לך, משרד החקלאות, אני אשמח לדעת איך אתם מתכוונים להטמיע את הנוהל, מהן הפעולות שאתם עושים בעניין?

<ציפי פרידקין: אנחנו עכשיו בשלבים של הקמת אתר אינטרנט שידבר על כל הנושא של טיפול נכון בתוצרת במטרה לצמצם פחתים - - -

קארין אלהרר: בתוך כמה זמן יוקם אתר האינטרנט?

<ציפי פרידקין: אנחנו עכשיו בשלבים של בחינת העלויות וגיבוש התכנים של האתר.

<ציפי פרידקין: אנחנו הצבנו לעצמנו – כמו שרון אמר, מיזם, שעתיד להיערך, להימשך עד שלש שנים אבל בסופו יש לנו יעד של צמצום של 20%.

קארין אלהרר: האם יש יעדים כמותיים?

<ציפי פרידקין: 20% צמצום של הפחת, כשאנחנו נעשה ב- 2016, רק נוכל לאמוד את הפחתים השונים לאורך שרשרת הייצור ואז, לכשנדע את שיעור הפחתים אז יהיו לנו גם תחזיות מדויקות שנציב אותן כיעד.

<יובל חיו: ה- 20% הם ל-2016 או אחרי האומדן?

<ציפי פרידקין: ב-2016 מתחילים ללמוד ורק נוכל לאמוד את הפחת לכל אורך השלבים השונים.

<ציפי פרידקין: בבחינה המקדמית שלנו בנושא לא נגענו למעשה בכל הנושא של פחת בהיבט הצרכן, שהוא מקטע מאד חשוב והנושא של אתר האינטרנט יטפל בזה, כי הוא יוכל ללמד את הצרכנים מהן הפעולות שהם צריכים לנקוט בהן כדי לצמצם פחתים.

<ציפי פרידקין: בסוף 16' נאמוד בדיוק לכל אורך השרשרת מהם שיעורי הפחת ואנחנו נוכל להגדיר מספרים ל- 20% בתום 18'.

<יובל חיו: אז ה-20% הם כרגע עתידיים?

<ציפי פרידקין: נכון.

<יובל חיו: מחשבתי, מה שנקרא?

<ציפי פרידקין: אנחנו לא יודעים מה יש לנו אז לא נוכל להגדיר.

<ערן וינטרוב: על איזה מוצרים מדובר?

<ערן וינטרוב: רק פירות וירקות?

<ציפי פרידקין: ירקות ופירות טריים, כן.

קארין אלהרר: בתוך כמה זמן אמרת שאתר האינטרנט יעלה?

<רון פורת: אנחנו עכשיו בשלב של גיבוש התוכן וקבלת הצעות מחיר, בקשר עם ספקי אינטרנט.

<רון פורת: מקווים שזה עניין של חודשים.

קארין אלהרר: אבל אני מניחה שכמו בכל משרד ממשלתי מסודר, עם תכנית עבודה וחזון, יש גם יעד, מועד שהצבתם לעצמכם להעלות את אתר האינטרנט.

<רון פורת: הנושא של צמצום פחתים הוא ביעדים של 2016 במשרד החקלאות.

קארין אלהרר: אדוני, צמצום הפחתים זה יעד משמעותי.

קארין אלהרר: אני דיברתי על הקטן, המצומצם, מתי עולה אתר האינטרנט כך שאוכל להציץ בו ולהתרשם לטובה?

<רון פורת: לא יודע להגיד לך, הנושא הזה ממש עלה - - -

קארין אלהרר: בעוד חודשיים?

קארין אלהרר: שנה?

<רון פורת: מקווה שתוך כמה חודשים.

קארין אלהרר: "כמה חודשים" זו תשובה לא טובה.

<ציפי פרידקין: שנה.

<ציפי פרידקין: עד שנה.

קארין אלהרר: "כמה חודשים" יכול להיות חודשיים ויכול להיות שנים עשר חודש, הם שניהם "כמה חודשים".

<רון פורת: בואי נגיד, נקווה, 2016 נקווה שעד, לא יודע להגיד בדיוק.

קארין אלהרר: זה ממש עצוב לי.

קארין אלהרר: לא יודעים להגיד מתי תאריך צפוי.

<ציפי פרידקין: אנחנו רק בשלבים ראשונים, קשה לאמוד.

<ציפי פרידקין: אנחנו מניחים שבסוף 16' זה כבר יהיה.

קארין אלהרר: סוף 16'?

קארין אלהרר: אנחנו בתחילת 16'.

קארין אלהרר: שנה להעלות אתר אינטרנט?

קארין אלהרר: וואוו.

קארין אלהרר: או.קיי.

קארין אלהרר: בסדר.

קארין אלהרר: לא חשבתי שעד כדי כך, כשמדברים על מספר חודשים.

קארין אלהרר: אני מבקשת שתעבירו לי צפי ותכנית עבודה לעניין הזה.

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול לגבי חוק הסטנדרטים – תקנות.

קארין אלהרר: בדיון הקודם הבטחתם תקנות בתוך חודש.

<ציפי פרידקין: כן, התקנות תוקנו, הן היום נמצאות בבדיקה של משרד המשפטים.

<ציפי פרידקין: לכשנקבל את תגובת משרד המשפטים אני מניחה שהן יהיו.

קארין אלהרר: האם פתרתם את העניין התקציבי עם האוצר?

קארין אלהרר: היה איזה עניין.

<ציפי פרידקין: עניין תקציבי של האוצר בנושא של כוח אדם לתקנים נפתר.

קארין אלהרר: נפתור.

קארין אלהרר: אוה! הנה.

<עלי בינג: לא נפתר.

קארין אלהרר: לא נפתר?

<עלי בינג: לא נפתר.

קארין אלהרר: למה?

קארין אלהרר: עד שאני באה להחמיא לכם אתם מקלקלים.

קארין אלהרר: מה קרה עכשיו?

<עלי בינג: המחלוקת עדיין עומדת אבל אני מעריך שעד התקנת התקנות בכנסת המחלוקת תיפתר.

קארין אלהרר: משרד המשפטים, התייחסותכם לתקנות, מתי תקרה?

<שרון רוברטס: שרון רוברטס.

<שרון רוברטס: יועצת חקיקה.

<שרון רוברטס: העברנו חזרה, עשינו כמה סבבים של הערות, זה דרש עבודה רבה אבל אנחנו ממש לקראת הסיום.

קארין אלהרר: מתי?

קארין אלהרר: חודש, חודשיים?

<שרון רוברטס: האמת שזה לא בידיים שלנו עכשיו, העברנו את זה ללשכה המשפטית של משרד החקלאות.

<ציפי פרידקין: יש לנו ישיבה מחר בנושא הזה.

<ציפי פרידקין: אני עוד לא ראיתי את תגובת משרד המשפטים האחרונה.

<ציפי פרידקין: אני מניחה שאם זה כך אז זו הישורת האחרונה.

קארין אלהרר: טוב, אז אני מבקשת עדכון אחרי הישיבה, איפה הדברים עומדים.

קארין אלהרר: בסדר, כן, בבקשה, אדוני, מועצת הצמחים.

<צבי אלון: צבי אלון, מנכ"ל מועצת הצמחים.

<צבי אלון: אני רוצה להעיר כמה הערות.

<צבי אלון: פה עוסקים באמת בכשלים ובבעיות אבל כמו ששמענו גם מגידי ומאחרים, אני חושב שאתם צריכים גם להתברך בדברים הטובים שקרו מאז הדיון הקודם שהיה, והיוזמות שלכם ושל מבקר המדינה.

<צבי אלון: אנחנו לפחות, במקום להצביע אחד על השני באצבעות די שילבנו ידיים.

<צבי אלון: יש לנו – כמו ששמעת, גם נהלים ורציתי רק לומר לדוגמה, שאחת מן הנקודות החשובות שחשבנו היא מה אנחנו ניתן, בשימת לב שהתוצרת תהיה ראויה ולא שיהיו כל מיני דברים אחרים, ומצד שני, שהעמותות ידאגו לכך, שוב, זה עלה פה בדיון, שזה יגיע באמת לנזקקים ושזה לא יהפוך לאיזו כמות מסחרית שתסתובב בשווקים.

<צבי אלון: לנושא עצמו, אני רוצה שתשימו לב, אנחנו מדברים פה על תוצרת מתכלה, של פירות וירקות, שתוך יומיים שלושה הם יכולים לאבד מערכם מצד אחד, לעומת מוצרים שיש להם חיי מדף ארוכים יותר כמו תפוחי אדמה, כמו גזר, כמו תפוחי עץ וכד'.

<צבי אלון: אנחנו כמועצה, לגבי המוצרים האלה, קבענו לנו נהלים, גם עם "לקט ישראל", שלקחה על עצמה להיות השליח לשאר העמותות, והקשרים הם דרכם למוצרים האלה, אבל, הנתונים, אני בטוח, הגדולים יותר של הבעיות, אלה במוצרים הרכים, לא צריך להיות אגרונומים גדולים כדי להבין שבשלושה ימי חמסין, שזיפים ועגבניות שמונחים על הקרקע - - -

קארין אלהרר: מה לגבי פירות וירקות שלא נראים טוב?

<צבי אלון: אני מיד אגיע לזה.

<צבי אלון: אני עם דבר מאוד חשוב.

<צבי אלון: הדברים האלה, אמרתי את זה גם בפעם שעברה, אין חקלאי שיהיה יותר שמח שמישהו יבוא וייקח את זה.

<צבי אלון: לא רק שהוא הפסיד והוא רואה את פרי עמלו הולך לאבדון אלא גם אין מי שייקח את זה.

<צבי אלון: זאת אומרת, אם היו כלים – דיברו פה הרבה על דלק למשאית או בכלל משאית ודברים כאלה, העניין של לוגיסטיקה יכול להביא הרבה יותר תועלת מכל מיני מודלים של תכניות גרנדיוזיות יותר.

<צבי אלון: אם היו להם את הכלים להגיע אלינו, כשאני מטלפן ואומר: תשמעו, במושב "שומרה" בגליל, מונחים טונות של אפרסקים על הרצפה, או דברים כאלה.

<צבי אלון: זה נכון גם למה שאת שואלת, על פירות או אפילו ירקות באיכויות נמוכות יותר.

<צבי אלון: אנחנו היום עם שוק צרכני מפונק ועם שיווקים שאם יש שתי נקודות של ברד על האפרסק אז אף אחד לא רוצה לקחת את זה.

<צבי אלון: זה לא ענין של פחות 20%, זה פרי טוב רק יש לו שלש נקודות, שום משווק לא לוקח את זה.

<צבי אלון: גם כאן זה אותו דין, שהיינו שמחים להעביר אותם.

<צבי אלון: אנחנו נקבל בדוגמה הזאת את הפיצוי על נזקי טבע, אבל בסך הכול אוכלוסיות שלא קונות את הפרי הזה כי אין להן את הכסף לשלם, היו נהנות.

<צבי אלון: מילה אחרונה על הסקר, באמת, זה לברכה בכלל שעושים סקר אבל, דיברו פה חברי הכנסת, גם אורלי אבקסיס וגם איתן ברושי, על התדמית ואולי גם את גבירתי, ערה לזה שאנחנו מרגישים לא נוח עם התדמית הציבורית שלנו, אז בסקר כתוב ש 2.5 מיליון טון מזון יורדים לטמיון ומזה 75% פירות וירקות.

<צבי אלון: אז אני מבקש מידידי גידי, תבדקו את עצמכם, כל מה שאנחנו משווקים בארץ הוא 2 מיליון טון, אז אם 75% מתוך 2.5 יורדים לטמיון אז בעצם אף אחד לא אוכל את הפרי.

<צבי אלון: אני אומר את זה כקוריוז כי אנחנו יודעים ואנחנו רוצים שהבזבוז ירד אבל, אנחנו החלק הכי קטן.

<צבי אלון: אם הטונות שמדוברים בסקר נכונים, אז עיקר הפוקוס צריך להיות כנראה על מזון מעובד ועל הבעיות שהן מן המשווקים ועד הבית.

<צבי אלון: מילה אחרונה, חשוב לי, חברת הכנסת אבקסיס הלכה, היא העלתה נקודה דרמטית, של אותו אבוקדו שמוכרים לא בשל, כי גם החקלאי מתפתה למכור כי זו תחילת העונה והוא מקבל עוד חמישה שקלים וגם הרשת וזו מכשלה גדולה, אם יהיו סטנדרטים זה יעזור.

<צבי אלון: כיום, אנחנו בסמכות של כמעט התנדבות, שולחים ארבעה חמישה פקחים שלנו כל בוקר לשווקים כדי למנוע את הדברים האלה.

<צבי אלון: מילא, כשאת קונה ענבים חמוצים את עוד מרגישה את זה אבל יש מוצרים שכשאת קונה אותם, את לא יודעת שהם לא יבשילו לעולם.

<צבי אלון: אנחנו אלה שמוציאים את זה מהשוק, בכדי שהצרכן שיקנה את זה, הרי חודש עכשיו לא יקנה ואנחנו לא רוצים את זה.

קארין אלהרר: ברור.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד החקלאות, מה אתם עושים עם העניין הזה?

<ציפי פרידקין: שוב, חוק הסטנדרטים בטיפול, אנחנו מקווים לתקנות שתגדרנה לכל מוצר את תנאי הסף הראויים לשיווק.

קארין אלהרר: התקנות מדברות גם על אמצעי אכיפה של העניין?

<ציפי פרידקין: חוק הסטנדרטים היום לא מדבר על אכיפה, - - - אבל אני חושבת שנידרש לזה.

קארין אלהרר: אני מציעה שעם התקנות האלה, אם יאושרו, יש פה הזדמנות לעשות פה משהו שהוא כוללני ולא יד ימין ואחר כך יד שמאל הולכת לאיבוד בעניין.

<ציפי פרידקין: חוק הסטנדרטים עצמו – לא התקנות לחוק אלא החוק עצמו לא מאפשר, הוא קצת כובל את ידינו ולכן אנחנו חושבים היום לפתוח ולעדכן את החוק.

קארין אלהרר: זה מה שהכנסת יודעת לעשות הכי טוב.

<ציפי פרידקין: זה יארך יותר זמן, זאת כוונתי.

קארין אלהרר: בסדר, אבל עדיף שיהיה משהו טוב שאפשר לעבוד אתו.

<גידי כרוך: אני רק רוצה להגיד, הציע פה ידידי שנבדוק את עצמנו אז נעשה אפילו יותר מלבדוק את עצמנו.

<גידי כרוך: אני רוצה רק להסביר שהמחקר הזה לא נעשה על סמך הערכות אלא גם נפגשו עם מכון וולקני וגם בדקו מקורות אחרים.

<גידי כרוך: מה שאנחנו נעשה הוא שנעלה את הנתונים, קשה מאד בתקציר הזה להביא את כל היקף המחקר שנעשה, אנחנו נעלה את שיעורי הפחת שמשרד החקלאות עכשיו התחיל לבדוק, אנחנו נעלה את הנתונים שלנו לאתר שלנו, אפשר יהיה לראות את שיעורי הפחת שנבדקו בארבעים סוגים שונים של ירקות ופירות, וגם את שיעורי הייצור, את כל הדברים האלה נעלה לאינטרנט, בתוך, אני מעריך, לכל היותר, שבוע שבועיים.

<גידי כרוך: נוכל להציג את הטבלאות האלה וכל מי שירצה יוכל לבדוק אותן.

<גידי כרוך: וגם משרד החקלאות, כשיסיים את הבדיקה, יוכל להשוות את זה לנתונים שלנו.

קארין אלהרר: מאה אחוז.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד הבריאות, לגבי תאריכי התפוגה, בדיון הקודם, גם מעובדות שראינו בתחקיר העיתונאי וגם בדיון הקודם, נאמר שתאריכי התפוגה הם לא בהכרח התאריך שבו המוצר הזה כבר לא מתאים לשימוש.

קארין אלהרר: נאמר שיש תכנית בנושא הזה במשרד הבריאות אבל לא היה לוח זמנים בדיון הקודם.

קארין אלהרר: האם יש משהו בעניין?

<אלי גורדון: השתתפתי גם בדיון הקודם ואני זוכר מה הייתה התגובה ומה הייתה ההתייחסות.

<אלי גורדון: אני שוב אחזור על אותו חוק שדיברתי עליו.

<אלי גורדון: לפני כן החוק הזה מגדיר מהו התאריך האחרון לשימוש ומהו התאריך האחרון המומלץ לשימוש, עם ההבדלים ביניהם.

<אלי גורדון: יחד עם זאת, בדיון הקודם הזכרתי, שבהתאם לתקן 1.1.4.5 יש כוונה ליצור מדריך ליצרנים, שיסייע בידם להבדיל ולסמן את מוצרי המזון הארוזים מראש והמיועדים לשיווק קמעונאי בצורה נכונה.

<אלי גורדון: התקן 1.1.4.5 כפי שהזכרתי אותו, פורסם לציבור וכרגע, אם אני לא טועה, עד סוף מרץ הוא נמצא והציבור מוזמן להשיב ולהעיר הערות לעניין הזה.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד הכלכלה.

<אלי גורדון: אני ברשותך, דובר פה, יותר מדקה יש לנו זמן, בנושא של הצלת מזון וחשוב לי, בתור זה שאחראי על הנושא של בטיחות של אותו המזון, כן להעביר מסר פה, בואו לא נשכח שבסופו של דבר אנחנו לא מדברים רק על איכות מזון שמעבירים ותורמים אלא גם על היבטי בטיחות ושוב, - - -

קארין אלהרר: ברור, מבלי לפגוע בבטיחות.

קארין אלהרר: תראו, הדבר האחרון שאני רוצה שייצא כמסר מהועדה הוא שאנשים שהם נזקקים צריכים לקבל סוג ב', זה הדבר האחרון שאני רוצה שייצא מכאן.

קארין אלהרר: יחד עם זאת, אני חושבת שאפשר, בבחינת "זה נהנה וזה לא חסר", להשתמש במזון שהוא עדיין בר תוקף ועדיין ניתן לעשות בו שימוש מצוין, מבלי חלילה, להעלות על הדעת, לפגוע בבריאותו של אחר.

קארין אלהרר: זו בוודאי לא האמירה שיוצאת מן הועדה.

<אלי גורדון: חד משמעית, ורק כדי להשלים ולומר מה כן נעשה בתוך החוק שפורסם ואושר לפני חודש וחצי, כי כן ניתנו כלים לשר הבריאות, ליצור מן מסלול או מנגנון שיגדיר מהם הכלים האלה, ולא איזשהו רק רצון טוב של גוף כזה או אחר לתרום מצד אחד, וגוף שני לחלק את אותו המזון.

קארין אלהרר: ברור, תודה.

<ערן וינטרוב: בשיתוף עם העמותות, דרך אגב.

<אלי גורדון: ציינתי אני אבל לא שמעתי מכם.

<אלי גורדון: אני ציינתי את זה.

<ערן וינטרוב: אני מציין את זה, בשיתוף עם העמותות.

קארין אלהרר: יפה.

קארין אלהרר: דבר נוסף, אלי, אם תוכל להתייחס אליו, לעניין מאגר מידע.

קארין אלהרר: האם יש כזה בעניין?

קארין אלהרר: מאגר מידע של: מאיפה מגיע המזון ואיך הדברים עובדים?

<אלי גורדון: לא.

<אלי גורדון: כזה מאגר, אמנם זה אחד הסעיפים בדוח מבקר המדינה, כרגע התמקדנו בשתי נקודות מרכזיות והן שוב,- - -

קארין אלהרר: האם יש תכנון לעסוק בזה?

<אלי גורדון: עדכון חוק הדרכה וציינתי גם בדיון הקודם שיש ימים שבהם אנחנו מכן משקיעים זמן בהדרכת הציבור, בשימוש, בגישה מושכלת, באתר האינטרנט יש לא מעט תכנים לעניין הזה של שיווק מזון.

<אלי גורדון: במהלך, כרגע, מבחינתנו, ששה חודשים ראשונים במסגרת שנת העבודה 2016, זה יישום חוק ולהביא את אותו חוק למצב שבו הוא נכנס לתוקף.

<אלי גורדון: כן מתחילות רפורמות מסוימות שהן מבחינת לוחות הזמנים - - -

קארין אלהרר: יש צפי?

<אלי גורדון: ובין היתר יש לנו שנתיים יחד עם העמותות, לבנות את אותו מנגנון של הכלים, שייתן הסדרה לכל העסק הזה, שכרגע, טעון שיפור.

קארין אלהרר: מי גבירתי?

<אילה שקד: מן המועצה הישראלית לצרכנות.

קארין אלהרר: שם?

<אילה שקד: קוראים לי איילה שקד, אולי יתחיל מנכ"ל המשרד?

קארין אלהרר: טוב, המועצה.

<אהוד פלג: תודה, גבירתי.

<אהוד פלג: בדוח מבקר המדינה, בין היתר, נבדק מה שעשו גורמים שונים, שמעבירים מסרים לציבור, בין היתר, ביחס להרגלי צריכה והוזכר שמהּ של המועצה לצרכנות.

<אהוד פלג: מאז הדוח ועד היום המועצה לצרכנות הכינה מערך שאני מבקש שאיילה תציג אותו בכמה מלים, וסוכם עם המפקחת המקצועית הראשית על אנגלית במשרד החינוך, שזה יועבר במסגרת שיעורי אנגלית לכיתות חטיבות הביניים.

<אהוד פלג: אז רק לדגשים של המערך גבירתי, איילה, בבקשה.

<אילה שקד: אז אני רק אדגיש, בהמשך לכל מה שדובר כאן, המועצה לצרכנות רואה את נושא איבוד המזון כחלק מעולם שלם של צריכת יתר, וכמובן שהמזון הוא החלק הכי נמוך בבסיס הפירמידה בו, והחינוך לצריכה נכונה ולא לצריכת יתר, ללא צריכת יתר, זה מה שעומד בבסיס המערך.

<אילה שקד: הרצון של המערך, הוא גם כל מה שדובר כאן על פירות יפים, שכמו שאמר האדון, ברגע שיש עליהם שתי נקודות אנחנו כבר לא לוקחים אותם, איך אנחנו רואים את הפירות ב'סופר', מה אנחנו קונים ומה אנחנו לא קונים?

<אילה שקד: מעבר, לזה, מה גורמים לנו לקנות?

<אילה שקד: מה שמים לנו מול העיניים וגורמים לנו לקנות?

<אילה שקד: כל הנקודות האלו מובאות למודעות של מי שמגיע, של מי שעובר את השיעור הזה, את המערך הזה.

<אילה שקד: בהמשך, המערך עובר גם דרך דילמות אישיות, כמו שהציגה פה חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, הענין הזה של האבוקדו, לקנות אותו?

<אילה שקד: לא לקנות אותו?

<אילה שקד: לשמור עליו?

<אילה שקד: כמה זמן?

<אילה שקד: הדברים האלה עוברים דרך דילמות אישיות של התלמידים והרעיון הוא מכאן להמשיך לפתרונות, אם זה קשר עם עמותות ולראות איך להציל מזון, ודרך השאלה איך אני כבן אדם אישי, מציל את המזון שלי בבית.

<אילה שקד: וזה רק כתגובה למה שבדוחות המזון מוזכר כחלק של הבתים.

<אילה שקד: החלק של משקי הבית, כמה שהוא מבזבז, בשלב האחרון של השרשרת הזאת.

<אהוד פלג: אני רק אציין גבירתי, שכחלק מן המאבק הכולל, נגד יוקר המחיה, יש היבט חשוב מאד במאבק הזה, שקשור גם בצמצום צריכת המזון ובוודאי צריכת המזון העודף, אין צורך ש-15% מסל הצריכה הביתית בתחום המזון נזרוק לפח כשהכסף הזה חסר לנו.

קארין אלהרר: הדברים נאמרו בתחילת הדיון, זה ברור.

קארין אלהרר: אני רוצה רק לשאול, לפני שאני נותנת לנציג מבקר המדינה לסכם, ליובל, משרד החינוך, בדיון הקודם הצגתם מאד יפה, קיבלתם את מצטייני הדיון, והצעתי, בדיון הקודם, שמשרד החינוך יעביר את הפרוספקט לכל ילדי הגנים ובתי הספר, מה שמשרד החקלאות הפיק והראה לנו בדיון הקודם, היכן היא?

קארין אלהרר: את אמרת שתעשו זאת, האם זה קרה?

קארין אלהרר: היה משהו?

<חני פלג: אנחנו לא עשינו את זה, אנחנו התקדמנו בכל הנושאים האחרים ואני אקח את האחריות על עצמי שנעביר את זה מיד, - - -

קארין אלהרר: עד לדיון הבא.

<חני פלג: עד לדיון הבא.

קארין אלהרר: יהיה כזה, אתם יודעים.

<חני פלג: ברור שיהיה, אני רק רוצה להגיד שאנחנו מעמיקים את העבודה בנושא אובדן מזון בכל מערכת החינוך.

<חני פלג: אני מאד שמחה על היוזמה המקומית של אנגלית, לא ידעתי עליה, אנחנו נשמח - - -

<אילה שקד: היא נעשתה בשיתוף פעולה עם המפמ"רית שלכם.

<חני פלג: מצוין, אז זה רק מראה שהמעגלים הולכים ומתרחבים.

<חני פלג: אני רוצה לספר שאנחנו ב 18.4.

<חני פלג: יחד עם המשרד להגנת הסביבה ויחד עם האקדמיה בית ברל וסמינר הקיבוצים עורכים כנס, שהוא עוסק בכל הנקודות, הסוגיות הסביבתיות שקשורות לאובדן מזון, בהקשר של צריכה מקומית ואני מזמינה את כל הנוכחים, נוכל להעביר את ההזמנה.

<חני פלג: לכנס הזה מגיעים הרבה מאד עובדי הוראה, סטודנטים, הציבור הרחב ואנחנו נמשיך לעשות את כל המיטב שאנחנו יכולים לעשות.

קארין אלהרר: מצוין, תודה.

קארין אלהרר: המשרד להגנת הסביבה.

קארין אלהרר: כן, בבקשה.

קארין אלהרר: בקצרה, אנחנו לקראת סיום.

<רותם שמאי: אני "אלופת הדקה האחרונה" בוועדה הזו, התרגלתי כבר למעמד, זה בסדר, אז אני אגיד - - -

קארין אלהרר: לא ביקשת קודם, אני לא ידעתי.

קארין אלהרר: סליחה.

<רותם שמאי: חיכיתי בנימוס אז אני אגיד מה כן עשינו מאז הדיון הקודם, חוץ מן הנושאים של חינוך שבאמת יש בתכנית השרים המשולבת, הכשרות של גננות ומורים וכל בתי הספר שעוברים הכשרות לבתי ספר ירוקים, שהתלמידים שם נחשפים, - - - ברשויות המקומיות שעושות הפרדה - - - זה אנחנו עושים.

<רותם שמאי: אנחנו על סף השקה, בסוף פברואר תחילת מרץ אנחנו נשיק 'תו ירוק' למסעדות, בתי קפה ופאבים, שכולל היבטים של בזבוז מזון, הצלת מזון, הפחתת פחתים ואיחסון מזון - - -

קארין אלהרר: אוה, הנה מצטיינים חדשים, כן.

<רותם שמאי: וגם יש לנו מדריך חדש להתייעלות סביבתית במסעדות ובתי אוכל, שכולל היבטים של הפחתת בזבוז מזון.

<רותם שמאי: אנחנו גם ידענו – וגם עלה בדוח, כל הבעיות של חוסר מידע, אנחנו עושים עבודה גדולה של איסוף מידע לאיסור על פסולת אורגנית בישראל, כדי שתהיה לנו תמונת מצב עדכנית.

<רותם שמאי: אנחנו עושים את זה כחלק מפרויקט twinning עם מומחים באירופה שעוזרים לנו, למומחים שלנו כאן בארץ, לשפר את ה-data base שלנו.

<רותם שמאי: עשינו איזושהי עבודה כלכלית, לבדוק קנה-מדיניות להפחתת אובדן מזון ברשתות שיווק והייתה עבודה קטנה אבל עם תוצאות מאד מעניינות בנושא של איזה כלים ועלות-תועלת שלהם, זה רק חידד שם מאד את הנקודה של תאריכי תפוגה למוצרי מזון יבשים, ואת כמה שהכלי הרגולטורי הזה יכול לעזור, אחד הכלים שבלטו שם.

<רותם שמאי: אני אמרתי לכל מיני גורמים שיושבים כאן סביב לשולחן, שאני באמת חושבת שאנחנו צריכים ללכת – ואנחנו מצטרפים להמלצת המבקר, אנחנו ממליצים אולי ללכת להחלטת ממשלה, שתהיה דקלרטיבית, שתכריז על היעד הלאומי ועל איזושהי יציאה לדרך משותפת, של הכנת תכנית לאומית להפחתת אובדן מזון בישראל, אולי שתתבסס על עבודה שכבר נעשתה במועצה אבל, הייתי רותמת בתוך החלטת הממשלה הזו מספר משרדים ביחד, שצריכים להגיש את התכנית לממשלה, את משרד החקלאות, הרווחה, אותנו, את משרד הכלכלה.

<רותם שמאי: אני חושבת שזה יכול להיות איזשהו צעד פרקטי שיקדם קצת יותר את הנושא.

<יובל חיו: אולי השר גבאי יפעל כדי לקדם את העניין הזה, אנחנו צריכים פשוט שליח לנושא הזה.

<ערן וינטרוב: זה עדיין לא ביעדים של משרדי הממשלה.

<יובל חיו: יכול להיות.

<רותם שמאי: אני חושבת שיש חשיבות מאד גדולה למה שאתם עושים כאן.

<רותם שמאי: לכינוס של הועדה הזו, ליום הזה בכנסת, ל'באז' מסביב לזה אבל אני בהחלט אשמח אם נצליח, אני חושבת שהלחץ החיצוני הזה, גם על המשרד ועל המשרדים הנוספים, יכול להעלות את זה בסדר העדיפויות.

קארין אלהרר: נעשה כמיטב יכולתנו.

קארין אלהרר: קודם כל תודה רבה.

קארין אלהרר: שמרנו את הביקורות הטובות לסוף.

<חני פלג: סליחה, אני רק רוצה, שכחתי לציין שתחום הגיאוגרפיה שנקרא "חברה וסביבה, אדם וסביבה", יושבת כאן מפמ"רית שהיא בעצם מרחיבה את הפעילות בנושא אובדן מזון בכל שכבות הגיל.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: כן בבקשה.

<שרון רוברטס: שרון רוברט ממשרד המשפטים, אני רק רוצה להבהיר שהיום, חוק הסטנדרטים – אני רגע מחזירה אותנו אחורה, על פיקוח והאכיפה, הוראות עונשיות ואפילו אחריות לנושאי משרה, אני מבינה ממשרד החקלאות שהם רוצים לתקן אותו ואולי להוסיף הערות נוספות, אבל כבר עכשיו אפשר לאכוף אותו.

קארין אלהרר: טוב, אז בואו נגביל כדי שיהיה, בבקשה.

<זאב בידרמן: כמה משפטים על נושא כשרות.

קארין אלהרר: בבקשה.

<זאב בידרמן: בקשר למה שאמרה חברת הכנסת, מרדכי בידרמן, מנהל המזון בארץ ברבנות הראשית.

<זאב בידרמן: אני רוצה להתייחס בכמה משפטים למה שאמרה - - -

קארין אלהרר: יש לנו ממש כמה דקות ואני, את הנושא של הכשרות והרבנות רציתי לעשות בדיון המעקב הבא, כי אני יודעת למה, זה נושא שאפשר לדבר עליו שעה וחצי בקלות.

<זאב בידרמן: כן אבל כמה משפטים.

קארין אלהרר: משפט וחצי.

קארין אלהרר: כן.

<זאב בידרמן: אני רוצה להתייחס למה שאמרה חברת הכנסת אבקסיס, שהיא כרגע לא נמצאת, אבל אני חושב שבנושא הזה יש שני חלקים.

<זאב בידרמן: יש פה חלק שהייתי קורא לו פשוט חוסר ידע, על הרקע - - -

קארין אלהרר: קיימנו את הוויכוח הזה בפעם הקודמת.

קארין אלהרר: באמת, אני ממש מבקשת.

<זאב בידרמן: בסדר, עוד משפט אחד.

<זאב בידרמן: לפי הנתונים שהוצגו פה, אמרו שהנתונים בארץ דומים למצב שקיים בחוץ לארץ בארצות אחרות, והרי ידוע שבארצות אחרות אין את הנושא של הכשרות, אז זה אומר שהנושא של הכשרות באיבוד מזון לא מהותי ולא משמעותי.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי., תודה.

קארין אלהרר: רק שניה, האם יש נציג של משרד הכלכלה?

<גבי בר-בכר: מצביע כל הזמן.

קארין אלהרר: שלום.

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול אותך.

קארין אלהרר: ראו, לגבי אריזות של מוצרים רבים, שהם לא רגישים לקלקול כל עוד הם כמובן סגורים באריזה אבל עשויים להתקלקל אם לא יהיו יוחזקו במקומות נאותים.

קארין אלהרר: האם יש הנחיות או אין הנחיות בענין הזה – זו שאלה והאם נעשה איזשהו ניסיון לחוקק או להתקין תקנות בנושא, כדי לחייב הוראות אחסנה באריזות מסוימות?

קארין אלהרר: זה דבר אחד שאני רוצה לשאול.

קארין אלהרר: הדבר הנוסף שהייתי רוצה לשאול, ראו, אני יודעת שבצרפת למשל, עברה הצעת חוק שמדברת על מדפים שהם מדפים למוצרים שכמעט פג התוקף שלהם והוא יותר קצר מאשר מדפים כלליים כאלה, אז הייתי שמחה לדעת מה עמדתכם בעניין, מה אתם עושים?

<ערן וינטרוב: יש גם ענין של הנושא של ההגבלים העסקיים.

<ערן וינטרוב: עד כמה שידוע לנו הממונה על ההגבלים העסקיים טרם נתן את האישור שלו לחברות המזון, לתאם ביניהן, להתאגד כדי לעסוק בנושא של הצלת מזון בגלל שהוא לא מאפשר להן לעשות את זה מן הפן של התחרות אבל, בנושא של הצלת מזון מן הסתם ראוי שיוכלו לעבוד ביחד על הנושא.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי., נקודה מעניינת.

קארין אלהרר: בבקשה אדוני.

<גבי בר-בכר: האמת היא שאני מעדיף כך, אין לי יכולת לתת תשובות כי הגעתי לוועדה בעקבות ההערה של חבר הכנסת ילין בפגישה הקודמת, בכינוס הקודם - - -

קארין אלהרר: אבל הוא לא כאן.

<גבי בר-בכר: אבל הוא העיר הערה ונתבקשתי לנושא של חירום, אז לזה אני יכול - - -

קארין אלהרר: מה?

<גבי בר-בכר: מלאי החירום.

קארין אלהרר: אבל זה לא הנושא.

<גבי בר-בכר: העלו את ההערה שיש למשרד הכלכלה מלאי חירום אבל אני חושב שאולי כדאי שקודם, אם לאלי יש תשובות לחלק מן השאלות.

קארין אלהרר: תן את התשובה שלך ונעבור.

<גבי בר-בכר: רק רציתי לומר, שמי גבי בר, אני מנהל מינהל החירום במשרד הכלכלה, אנחנו מנהלים מלאי- חירום שייפתחו כמובן רק בשעת חירום.

<גבי בר-בכר: המלאים האלה מרועננים, נמצאים כל הזמן בתהליך של ריענון, הם פועלים על בסיס כלכלי מסחרי ולכן, אין לנו מצב שבו אנחנו יכולים לפלוט או להפריש אותם לטובת מוצרים שאחרת עלולים להיזרק.

<גבי בר-בכר: אנחנו מנהלים את זה בצורה כזאת שזה כל הזמן נמצא מרוענן, כי היינו רוצים גם שיהיה לנו מספיק מקדמי זמן לשעת חירום, שהציבור יקבל את המזון הטרי ביותר האפשרי.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: יובל, אתה רוצה לומר?

<יובל חיו: באמת בקצרה אומר, גבירתי יושבת הראש.

<יובל חיו: אנחנו מתרשמים פה, יושב פה צוות האגף שביצע את הביקורת וההתרשמות הכללית היא שיש פה פעולה מאד משמעותית של הרשות המחוקקת, שעוקבת אחרי הנושא הזה, מנהלת את הדיונים הללו, מקיימת יום בנושא הזה, עוסקת בתחום החקיקה.

<יובל חיו: יש פה פעילות מאד ענפה של החברה האזרחית, שמנסה לדחוף את הנושא הזה ומדי יום פועלת בתחום הזה.

<יובל חיו: יש תחושה כללית שהרשות המבצעת עדיין לא נמצאת בתוך הזירה הזו, זוהי התחושה הכלית ואי- אפשר להסתיר אותה.

<יובל חיו: אנחנו נמצאים במקום שבו על פי חוק, חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, גובשה תכנית כוללת בנושא הזה, כלומר, נעשתה עבודת מטה, גובשה תכנית והתכנית הזו כרגע מונחת וככל הנראה עדיין אין מישהו שמוכן להרים את הכפפה ברשות המבצעת, ואי אפשר להתעלם מן העובדה הזו.

<יובל חיו: לכן, אנחנו כביקורת, יש איזשהו קו שמעבר לו אנחנו לא נוכל להתקדם הלאה, כי זה כבר התחום של המדיניות אבל, מה שנעשה פה היום הוא למעשה דיון שמאפייניו צריכים להיות בתוך הדיונים של הרשות המבצעת.

<יובל חיו: זה דיון שבא ועוסק בהחלטות שהתקבלו והתקדמות ביצוע ומעקב ביצוע באופן מאד פרטני, וככל שהדברים האלה לא ייעשו לאורך זמן, לא יגיעו למטרה הזו, אז עם כל הכבוד, אני מניח שהועדה הזו לא תוכל להמשיך להוביל לאורך שנים באופן הזה את הנושא.

<יובל חיו: לכן אני בשורה התחתונה רוצה – אמנם נמצא פה נציג שלא עוסק בנושא ממשרד ראש הממשלה ונמצאים פה נציגים של משרדים – משרד הרווחה והמשרד להגנת הסביבה, ומשרדים אחרים, גם משרד האוצר, אבל אני חושב שצריך לראות באיזה נתיב, איזה שר יביא לכך ויניח את הנושא הזה על שולחן הממשלה ויזום את הפעולה בנושא הזה, לפחות שתידון התכנית שהניחה המועצה לביטחון תזונתי, לפחות שיתקיים הדיון הזה, שייאמר מה לא מקובל מתוך התכנית הזו, שייאמר אילו נגזרות כן יכולות להתממש מתוך התכנית הזו, שתהיה איזושהי התייחסות מקצועית שיטתית לנושא הכל כך מורכב הזה שמאגד משהו כמו ששה שבעה משרדי הממשלה.

<יובל חיו: וכל מה שנותר לי כרגע זה רק הקריאה הזו, מעבר לכך, מעבר לדוח ולמילות הדוח ומעבר לקריאה הזו, אנחנו נוכל להמשיך לקיים את המעקב ברגע שהועדה תיכנס לעיסוק במכלול התחומים שהיא צריכה לעסוק בהם.

<יובל חיו: אנחנו נמשיך להחזיק את המקל הזה אבל ידינו תהיה קצרה.

קארין אלהרר: טוב, תודה אני רוצה לסכם את הדיון ולומר, שוב, מדובר בעיניי בנושא שהוא חשוב מאין כמוהו והוא גם באמת בבחינת "זה נהנה וזה נהנה גם כן", אפילו לא "לא חסר".

קארין אלהרר: מדובר בנושא שיש לו מאפיינים חברתיים, כלכליים, סביבתיים, ובכל זאת, כפי שראינו ואני רואה את זה בצער גדול, בהמשך לדבריו של יובל, הממשלה מפקירה את הנושא הזה, אין לי דרך אחרת לתאר את הדבר.

קארין אלהרר: יובל היה עדין, אני יכולה להרשות לעצמי לומר את הדברים בחריפות.

קארין אלהרר: לא אכפת לה.

קארין אלהרר: לא אכפת.

קארין אלהרר: אם מתקצבים משהו באיזה חסד שנותנים לעמותה, אם אין משהו שהוא בבסיס התקציב, אם אין תכנית לאומית שמיושמת אז מה זה אומר?

קארין אלהרר: זה אומר ש"לא אכפת לנו, יש לנו דברים טובים אחרים לעשות בעבודה שלנו ואל תבלבלו לנו את המוח".

קארין אלהרר: וזה בוודאי דבר שלא יכול לקרות.

קארין אלהרר: בוודאי לא כשמצב האנשים שיורדים מתחת לקו העוני לא הולך ופוחת.

קארין אלהרר: ואני אומרת את זה בזהירות את ה"לא הולך ופוחת".

קארין אלהרר: איפה אנחנו?

קארין אלהרר: משרד ראש הממשלה, ראש הממשלה אמור להיות מפקח-העל על כל משרדי הממשלה, אפילו נציג הוא לא טרח לשלוח.

קארין אלהרר: אם זו ה'דוגמה ומופת' שמשמש משרד ראש הממשלה, מה יגידו המשרדים האחרים?

קארין אלהרר: ראש הממשלה לא אכפת לו – למה שלי יהיה אכפת?

קארין אלהרר: שזה דבר שהוא בלתי נתפס.

קארין אלהרר: שמגיע נציג האוצר ומברר את הנתונים בזמן הדיון on line, שמשרד הרווחה אומר משהו והוא אומר משהו אחר, ומשרד המשפטים שלח את הנציגה שהגיעה ונתנה את התשובות שהיו לה on spot אבל בכלל לא יכלה להתכונן לדיון הזה.

קארין אלהרר: ראו, באמת אפשר גם אחרת, כשמשרדים לקחו את זה לתשומת לבם אז קרו דברים.

קארין אלהרר: כשמשרד הביטחון אמר: אני אגדיל את כמות היחידות שנותנות את המנות אז זה קרה.

קארין אלהרר: כשהמשטרה אמרה: אני אדבר עם הספקים ואקשור אותם עם העמותות זה קרה, אז למה זה לא יכול לקרות כדרך שבשיגרה?

קארין אלהרר: למה צריכים בכלל לעשות דיונים בוועדה לביקורת המדינה?

קארין אלהרר: האם אין לנו מספיק דברים אחרים לעסוק בהם?

קארין אלהרר: עכשיו אני מודיעה שזה יהיה נושא שכל עוד אני עומדת בראש הוועדה, זה נושא שאני אקיים עליו דיון ועוד דיון ועוד דיון ונראה מי יותש קודם.

קארין אלהרר: הדבר המתחייב שצריך לקרות הוא שממשלת ישראל תקח את עצמה בידיים ותקיים דיון בנושא, ותגבש מדיניות סדורה, ולא רק תגבש אותה על הנייר אלא גם תאמץ אותה ותעשה בדיוק את מה שצריך לעשות.

קארין אלהרר: אי אפשר להגיד סתם, הם לא ייעלמו האנשים האלה, המזון יישאר וייזרק.

קארין אלהרר: זה גם סביבתית לא טוב.

קארין אלהרר: אני מברכת את השר להגנת הסביבה על הפעילות שלו בעניין ואני מתכוונת לדבר אתו, באמת, אולי הוא יציל את כבודה של הממשלה בעניין הזה.

קארין אלהרר: אני כבר מודיעה שיתקיים דיון המשך בחודש מרץ, גבירתי מנהלת הועדה.

קארין אלהרר: אני מבקשת ממשרד המשפטים להעביר עוד חודש חוות דעת מעודכנת לגבי החוק של אי-תביעה לתורמי מזון, החוק המקביל לחוק השומרוני הטוב בארצות הברית.

קארין אלהרר: משרד האוצר יעביר עד מחר, כאמור, נתונים לגבי תקצוב אובדן מזון לשנים 2015-2016, תוך התייחסות לשאלה הקונקרטית כמה מן הכסף נמצא בבסיס התקציב וכמה לא בבסיס התקציב.

קארין אלהרר: בנוסף הועדה תשלח מכתב לראש הממשלה ולשר האוצר, לאחר קבלת הנתונים, עם שאלה אליהם מה הם מתכוונים לעשות, איפה הם בסיפור הזה.

קארין אלהרר: משרד החקלאות, בתוך שבוע, ימסור את התאריך בו הסקר יפורסם לציבור, סקר בנושא אובדן מזון.

קארין אלהרר: בנוסף, מבקשת מן המשרד לשלוח את הנוהל של מועצת הצמחים בתוך שבוע, הנוהל יעלה לאתר הועדה.

קארין אלהרר: כמו כן, משרד החקלאות יעביר בתוך שבועיים צפי לעליית האתר.

קארין אלהרר: אתם חייבים לעבוד לפי תכנית עבודה, זה לא "נראה מה יהיה".

קארין אלהרר: זה לא עובד בצורה כזאת ואני באמת כולי תקווה, כי אפשר לעבוד בצורה מאומצת ולעלות את זה לפני סוף 2016 בתכנית עבודה מסודרת.

קארין אלהרר: המשרד יעביר תוך שבוע את סיכום הפגישה מחר עם משרד המשפטים בנוגע לתקנות הסטנדרטים ומתי הדבר הזה צפוי לראות אור.

קארין אלהרר: משרד החינוך, אני צריכה להגיד, זה חשוב מאין כמוהו, בסוף אנחנו יודעים שהכול מתחיל בחינוך ויכול להיות שמן הילדים תבוא הישועה בעניין הזה.

קארין אלהרר: אם לא מהממשלה אז לפחות מהילדים.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות לכולם על הדיון ונתראה במרְץ, כמו שאומרים.

קארין אלהרר: הישיבה נעולה.