ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 38, 2016-01-11 11:30

אורי מקלב: צהריים טובים, שלום, אדוני מנכ"ל משרד התקשורת.

אורי מקלב: קודם כל חודש טוב לכולם, היום ראש חודש שבט, עוד שבועיים אנחנו בט"ו בשבט, ביום שני לעת הזאת.

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה, כשעל סדר יומנו מצבן של תשתיות התקשורת הסלולריות בישראל.

אורי מקלב: נמצא איתנו גם מנכ"ל משרד התקשורת, נמצאים איתנו נציגים של חברות התקשורת ומה שהביא אותנו לקיים דיון מיוחד זה לא רק בעקבות הפרסומת בנעשה בנושא האנטנות של חברות הסלולר, אלא קודם כל בעקבות כך שאנחנו מאוד מעריכים ומאוד מרוצים מהרפורמה שנעשתה בחברות הסלולר.

אורי מקלב: מבחינה צרכנית אנחנו יודעים שזה היה מהפך חשוב מאוד.

אורי מקלב: כל אחד הרגיש את זה בחשבון ובכיס שלו ובאמת הרפורמה הזאת עשתה שינוי מהותי מאוד במחיר שכל צרכן שילם.

אורי מקלב: יחד עם זאת גם כל צרכן שילם מחיר ויכול להיות שהוא גם צבר וקיבל.

אורי מקלב: הייתה השלכה ויכול להיות שצפו את זה מראש בשירות של חברות הסלולר, פיטרו עובדים בעקבות כך, ואם מפטרים עובדים אז כמובן שהשירות נפגם בכל האספקטים של השירות, כולל בזמני המתנה.

אורי מקלב: אם פעם היינו ממתינים מעט זמן, היום אנחנו ממתינים יותר זמן, אבל בסופו של דבר אני חושב שזה גם כדאי וגם צריך להגיע לחברות הסלולר פעמיים בחודש.

אורי מקלב: אז גם אם הוא ממתין עוד חצי שעה, במקום זה הוא מקבל חשבון של במקום כמה מאות שקלים כמה עשרות שקלים, זה היה כדאי.

אורי מקלב: אבל יש דבר שהוא מהותי מאוד, שינויים שצריך לשפר וצריך לעמוד על כך, אולי לפעמים יש לזה מחיר ואנחנו יודעים, אבל הנושא של טכנולוגיה של קליטה, יש בזה היבט אחר לגמרי.

אורי מקלב: האזורים שיש בהם בעיות קשות של קליטה, בעיות מתמשכות, אזורים נרחבים מאוד, זה יכול להיות גם המרחב הפתוח בכבישים, אזורים פתוחים, אבל לא פחות גם באוכלוסייה בערים צפופות, כולל גם בעיר הבירה של מדינת ישראל ירושלים, בעיות קשות של קליטה, חוסר כיסוי של אזורים שלמים, נקודות מסוימות, כך שהיום זה לא דבר שלא נפוץ.

אורי מקלב: אני חושב שרבים מצרכני ולקוחות חברות הסלולרי אומרים 'תשמע, יש לך בעיה בקליטה', הוא אומר 'לא, לך יש בעיה בקליטה', 'אני אעבור מכשיר, יש לי מכשיר שני, אני אנסה לעבור מכשיר', ולמי שיש אני אומר 'אני אדבר איתך בקו הנייח, שאני אשמע אותך יותר, אי אפשר ככה לנהל שיחה רצינית'.

אורי מקלב: אני כבר לא מדבר שהיום אם אני צריך ואני כחבר כנסת עולה לתקשורת לא פעם ביומני הבוקר, אני היום בבעיה.

אורי מקלב: אם פעם הייתי עושה את זה בדרך, ברכב, הייתי לוקח את מרחב הזמן, היום אני צריך לתמרן את עצמי מראש, שאני אהיה במקום הזה, או שזה יהיה לפני שאני יוצא או שאני כבר אגיע למקום שלי.

אורי מקלב: אנחנו מדברים עכשיו בכלל על הנושא של שעת חירום במוסדות חינוך או דברים ציבוריים, לאור תקופת החירום שיש לנו, לא נדבר על בעיות התקשורת שיש, ודאי ביחידות זמן באזורים מסוימים ששם יש ריבוי משתמשים בבת אחת.

אורי מקלב: זה חוסר קליטה, שזה כבר דבר שאנחנו התרגלנו אליו, לצערנו.

אורי מקלב: אני רוצה רק להציף את העניין, חוסר קליטה זה לא רק בעיה בחוסר יחס או בשירות לקוי מופחת, הבעיה של קליטה, אני לא זוכר באיזה גיל תפסו אותי התמונות של מכוניות קדילאק או רולס רויס שנמצאות על יד מאהל שאין שם לא כבישים ורק חולות ואתה נוסע עם מכונית פאר ויש לך היום אייפון בדור הכי מתקדם ואתה, 'הלו?

אורי מקלב: אתה שומע אותי?', אתה מוצא את עצמך פתאום מדבר לקיר ומתברר שהשני בכלל לא נמצא.

אורי מקלב: זה כמו היום איזה מקרר מתקדם בלי שיש בכלל חשמל באזור הזה.

אורי מקלב: בעיות קליטה הן בעיות מובנות.

אורי מקלב: הנושא הזה הביא אותנו, גם בגלל תלונות הציבור, גם בעקבות הסכמים ושינויים שנעשים בתחום שוק הסלולר, חברות שהיו קמות, אולי נמכרות, מחליפות בעלים, ואדוני מנכ"ל משרד התקשורת, אנחנו באמת רוצים לבדוק איפה הרגולציה נמצאת פה, האם יש כשל ברגולציה, האם זה לא כשל, האם זה הכוונה שלכם, האם הסכמה שלכם לעניין, האם אתם לא חושבים שיש בכלל בעיה.

אורי מקלב: אני שואל בשפה תלמודית ובזה אני אסיים, ממה נפשך?

אורי מקלב: אם אפשר באמת להשית על תא אחד או על אנטנה אחת מספר חברות, יכול להיות ריבוי של חברות, ריבוי של משתמשים, אז בואו ניקח את זה כדרך המלך, בואו נחליט, ואדרבא, אולי זה באמת יוזיל את העלויות.

אורי מקלב: ואם זה לא כך, אם אנחנו אומרים שאנחנו לא רואים את זה וזה לא יכול להיות, אם זה טוב לשתי חברות, אז למה זה לא טוב לארבע חברות, למה זה לא טוב לשש חברות, למה זה לא טוב כהסדר כללי.

אורי מקלב: ואם אנחנו חושבים שזה לא טוב, אז איפה אנחנו נמצאים?

אורי מקלב: האם באמת אנחנו מסכימים לכך?

אורי מקלב: האם אנחנו מפעילים את כל הכוח שיש לנו, כל מה שהתברר שאתם יודעים לעשות.

אורי מקלב: אני מאוד מקווה ומייחל שזה לא בגלל שאין שר באופן מעשי, ראש הממשלה מחזיק גם את תיק התקשורת במשך תקופה ארוכה ודווקא בתקופה האחרונה יש תלונות רבות יותר.

אורי מקלב: יש כאן גם חברות כמו, חברה או עמותה, 'אמון הציבור', ששלחו לי רשימה ארוכה של תלונות של לקוחות שמתלוננים על בעיה ספציפית של קליטה, דווקא בחודשים האחרונים, בכל ערי הארץ, זה מירושלים, קרית אונו, צפון, דרום, במקומות מסוימים.

אורי מקלב: השאלה היא באמת האם ההקטנה וחוסר השירות, ובאופן רשמי באזורים שתדע לך, אדוני המנכ"ל, זה לא רק מגיע לפעמים, יש היום אזורים שלמים שמשעות הלילה אין להם קליטה.

אורי מקלב: אנשים חוזרים לבתים ואין קליטה.

אורי מקלב: ההרגשה, לפחות שלי, שזה אחד ממחוללי ההכנסה, או להקטין את ההוצאה, השימוש בנושא של התשתיות.

אורי מקלב: הפגיעה בתשתיות או צמצום התשתיות ותחזוקת התשתיות זה נהיה, לא יודע, או להקטין את ההוצאה, או מחולל הכנסה.

אורי מקלב: להקטין בעשרות מיליונים או מאות מיליונים הוצאה זה באמת דבר שיש לו משמעות לחברות האלה.

אורי מקלב: לכן אנחנו נמצאים פה היום, אנחנו רוצים לשמוע, נשמע גם את החברות.

אורי מקלב: אם אתה רוצה לפתוח, אדוני המנכ"ל, בבקשה, אם חברי הכנסת רוצים - - -

יואב קיש: לא, אני רוצה לשמוע.

<שלמה פילבר: אני אתן סקירה קצרה, יותר ברמת המקרו, על העניין, ואחר כך אם צריך ניכנס לפרטים עצמם.

<שלמה פילבר: קודם כל אנחנו מודעים.

<שלמה פילבר: כל מה שאמר יושב ראש הוועדה, אנחנו מסכימים לו ואנחנו מודעים לו, אנחנו בעצמנו כבר זיהינו חלק מהתופעות האלה ואנחנו כבר התחלנו בתהליכים כלשהם.

<שלמה פילבר: אני רגע אלך קצת אחור כדי להסביר איך התהליכים האלה קורים.

<שלמה פילבר: צריך לזכור, שוק התקשורת במדינת ישראל, או תשתית התקשורת במדינת ישראל היא קצת יוצאת דופן מאשר התשתיות האחרות במדינת ישראל במובן הזה שמי שבונה אותם ומי שמקים אותם זה השוק הפרטי.

<שלמה פילבר: השוק הפרטי, בשביל שהוא יקים אותם, צריך להרוויח, אם הוא לא מרוויח הוא לא מקים.

<שלמה פילבר: זה רומז למה שאמר אדוני בתחילת הדרך.

<שלמה פילבר: לכן אנחנו כרגולטור, התפקיד שלנו טיפ-טיפה יותר מורכב, אנחנו לא יכולים להכתיב למערכות איך לנהל את החברות שלהם, אנחנו כן צריכים להבטיח את טיב השירות.

<שלמה פילבר: מה שקרה בשנים הקודמות, בעבר, היה שנושא התשתיות לא עמד על הפרק ולא הייתה בו שום בעיה מהסיבה הפשוטה.

<שלמה פילבר: בימים שבהם חברת סלולר גבתה מכל לקוח עבור כל דקת שיחה וכל אס.

<שלמה פילבר: אמ.

<שלמה פילבר: אס וכל שימוש אז כל אנטנה הפכה להיות מחולל רווח, היה להם אינטרס.

<שלמה פילבר: אנחנו היינו צריכים לבוא ולהגיד להם 'חברים, כדי לקבל רישיון אתם צריכים לעשות פריסה אוניברסאלית' והם לבד כבר עשו את זה.

<שלמה פילבר: התהליכים שעשה משרד התקשורת בשנים האחרונות, שיושב ראש הוועדה הזכיר אותם והם מבורכים מאוד, שיצרו מין מהפכה.

<שלמה פילבר: דה פקטו הייתה מהפכה במחירים, אבל בפועל מה שהיא עשתה, היא בעצם העבירה את הכוח מהידיים של החברות לידיים של הלקוח.

<שלמה פילבר: השורה התחתונה של כל התהליך הזה הייתה בעצם שהשוק התכנס למחירי חבילות הכול כלול.

<שלמה פילבר: מאותו רגע אין שום אינטרס לחברה להשקיע יותר בתשתית או פחות בתשתית כי היא מקבלת מחיר פיקס עבור כל לקוח.

<שלמה פילבר: מה שיש לה אינטרס זה לרכוש כמה שיותר לקוחות.

<שלמה פילבר: זו תופעה טבעית שקורית והיא יצרה מצב שהבטן הרכה, שעקב אכילס של המערכת כולה הוא התשתיות.

<שלמה פילבר: לגבי התשתיות, צריך להגיד ביושר שני דברים.

<שלמה פילבר: אחד, במדינת ישראל קשה מאוד להקים תשתית סלולרית, המספרים שיש לנו אומרים שבעבר, כדי להקים ולקבל רישוי על אנטנה סלולרית באזור עירוני היה צריך סדר גודל של 15 חודשים והם כבר מגיעים ל-30 חודש, יש מקומות שכבר אין בהם בכלל.

אורי מקלב: בגלל בעיות של רישוי?

<שלמה פילבר: כן, לראשי ערים יש היום יד קלה על ההדק.

אורי מקלב: כל סוגי האנטנות, כל סוג ה - - -

<שלמה פילבר: כמעט כל אנטנה שהיא.

<שלמה פילבר: יותר מזה.

<שלמה פילבר: גם להחליף לפעמים מערכות רדיו על האנטנה, או להגביה אותה או לשנות אותה מחייב אותך לאישורים וזה נתקע.

<שלמה פילבר: יש כמה ערים במדינת ישראל, בלי להזכיר שמות, שראשי הערים רצו אותן נקיות מאנטנות סלולריות.

<שלמה פילבר: זה צריך לדעת כבעיה ראשונה וצריך להתמודד איתה ברמה הטכנולוגית.

<שלמה פילבר: בעקבות זאת המשרד, כבר לפני שנה וחצי, יזם רפורמה שבה הוא דיבר על שיתוף רשתות.

<שלמה פילבר: הוא בא ואמר, בואו ניקח תורן אחד ועל התורן הזה נשתף שתי חברות.

<שלמה פילבר: אנחנו התחלנו את זה, יש שתי חברות שכבר כמעט משלימות את המהלך, זה פרטנר והוט.

<שלמה פילבר: לגבי החברות האחרות, זה בתהליכים כאלה ואחרים, אבל זאת המגמה בעניין הזה של שיתוף רשתות.

<שלמה פילבר: הדבר האחרון, צריך להגיד אותו ביושר ואנחנו מתמודדים איתו, בשנה וחצי האחרונה עם ירידת המחירים לרמות כאלה שהביאו את החברות לכמעט אפס רווחיות וחלק מהן כבר עברו להפסדים, כבר לפני שנה חלק מהחברות התחילו לסגור את ברז ההשקעות.

<שלמה פילבר: אנחנו יודעים את זה, אנחנו מודעים לזה ואנחנו מתכוונים לטפל בזה.

<שלמה פילבר: צריך לזכור גם לגבי השקעות, שוב, יש דור שני, יש דור שלישי ויש דור רביעי.

<שלמה פילבר: אנחנו נתנו רישיונות לדור רביעי, דור רביעי התחיל להיפרס, דור רביעי נותן את האפשרות למהירויות גבוהות ולמשלוח של סרטי וידיאו וקבצי וידיאו ודברים מהסוג הזה.

<שלמה פילבר: לחברות יש עניין, כי זה מה שמעניין היום את הלקוחות, להשקיע בדור רביעי.

<שלמה פילבר: הן די מזניחות עד כמעט לא מטפלות בדור השלישי, למרות שיש מאות אלפי ומיליוני לקוחות שעדיין משתמשים בדור הזה, שלא לדבר על דורות אחרים, שזה גם מחייב אותנו בהתעסקות.

<שלמה פילבר: צריך להגיד, שוב, ביושר, אם החברות לא ירוויחו הן לא ישקיעו.

<שלמה פילבר: אף אחד פה לא פילנתרופ, אף בעלים של חברה הוא לא פילנתרופ וזה גם התפקיד שלנו, לדאוג שלחברות יהיה מספיק כסף בשביל שהם יוכלו להשקיע אותו בתשתיות ואז לוודא שהן משקיעות אותו בתשתיות.

<שלמה פילבר: כל הדברים האלה, אנחנו מודעים להם, אנחנו ניתחנו אותם, אנחנו בדקנו אותם, אנחנו הגענו למסקנה הזאת.

<שלמה פילבר: זאת הסיבה, ואני כן צריך לומר פה, בהסתייגות ממה שאמר יושב ראש הוועדה, ראש הממשלה שהוא גם שר התקשורת, מאוד מעורב בדברים וזה מאוד מעניין אותו וההנחיה שלו בצורה מאוד ברורה הייתה שמדיניות המשרד בעדיפות עליונה בשנה הקרובה ובשנים הקרובות תהיה בחיזוק התשתיות וחזרה לקדמת הטכנולוגיה.

<שלמה פילבר: המשמעות של העניין היא בעצם שבמקום לקחת את הרווחיות העודפת של החברות ואולי להוריד אותה ולתת אותה כמתנה לאזרחים במחירי סלולר נמוכים יותר, לדאוג שהמחירים יהיו מחירי תחרות הוגנים אבל שבד בבד עם זה לחברות יהיה מספיק כסף להשקיע בתשתיות כדי שהם אכן ישקיעו בתשתיות.

אורי מקלב: רק אני רוצה בהערה לגבי ראש הממשלה.

אורי מקלב: אין לנו ראש ממשלה שהוא סופרמן, הוא היה גם צריך להיות מלאך כדי להחזיק כל כך הרבה תיקי שרים ולהיות מעורב גם בבעיות קליטה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שלמדינת ישראל יש עדיין עוד דברים.

אורי מקלב: כמו שאתה ואני מבינים וכולנו מבינים, רפורמת התקשורת לא הייתה יכולה להתבצע אם לא היה שר שהיה מוביל את זה רק על ידי אחד שמחזיק כמה משרדים.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך, גם לגבי השר כחלון, זה לא סוד, כשהוא התחיל בשני תיקים, כשהוא החזיק ברווחה בכנסת ה-18 בחלק מהקדנציה בסוף, גם בתיק הרווחה וגם בתיק התקשורת, הייתה פגיעה.

<שלמה פילבר: תרשה לי לא לענות לך לגבי פוליטיקאים.

יואב קיש: אני לא הייתי בכנסת -18.

אורי מקלב: אני הייתי בכנסת ה-18.

<שלמה פילבר: אני אומר מה הדרג המדיני של המשרד עושה.

אורי מקלב: אדוני המנכ"ל, אני רוצה להגיד לך יותר מזה.

אורי מקלב: אני דווקא רוצה לטובתו, אני לא מעביר ביקורת, הפוך, אני מחזק את ידיו של כחלון שעשה את זה כשר התקשורת, בציבור מעריכים את זה.

אורי מקלב: לא בכדי גם היום הוא במפלגה שקיבלה כך וכך מנדטים, הדגל המרכזי שלה והקרדיט שהשר כחלון, ראש המפלגה, ביקש זה בגלל הרפורמה בתקשורת.

אורי מקלב: גם בנושא הזה, אם פעם אני חשבתי, עוד לפני שהייתי בפוליטיקה, בשביל מה צריך שרים, זה היה נראה לי משהו מיותר, השר, לפי הדימוי שיש להם בתקשורת.

אורי מקלב: יש משרד, יש מנכ"לים מוכשרים, אתה יכול להוות אחת הדוגמאות למשרדים שיש פקידות ותיקה, פקידות מקצועית, בשביל מה צריך את השר, עם כל המכוניות, עם כל הטקסים?

אורי מקלב: והנה הוכחנו ומוכיחים יותר, שר התקשורת בכנסת ה-18 שהוא הביא את הרפורמה הוא אחת הדוגמאות.

אורי מקלב: אולי יש היום עוד שרים, שר הבריאות, אני מרשה לעצמי להביא אותו כדוגמה, שיודע לעשות רפורמות ואף אחד לא יחשוב שבלי שר, רק דרך הפקידות, זה היה נעשה, כמו שזה לא נעשה 60 שנה.

אורי מקלב: בסוף יש שר שבא, משפיע, משנה, מוביל, נלחם, מקדם.

אורי מקלב: זה בעיניי לא תפקיד מיותר.

אורי מקלב: בחלק הזה, כשיש ריבוי תפקידים, כאן צריך להכניס את האצבעות, מול החברות, מול הבעיות שיש להם, כאן צריך לקבל החלטות קשות.

אורי מקלב: הדוגמה שאתה הבאת בפרטנר והוט זו אולי דוגמה טובה, אבל גולן וסלקום, מה שהתפרסם, ואני לא שמעתי שיש הסכמה, או שתגיד לנו, תאיר את עינינו, אם יש הסכמה של משרד התקשורת, של שר התקשורת, לתהליך שהם עשו.

אורי מקלב: במסמך של הממ"מ, תקן אותי, האם אנחנו מדברים על 90% מסך האנטנות שהיו לגולן?

<אהוד בקר: אנחנו רואים ירידה מינואר 2014 עד דצמבר 2015, מסך של כ-800 מוקדי שידור, כלומר אנטנות של חברת גולן, ל-71 נכון לדצמבר 2015.

אורי מקלב: אז באחוזים מדובר על 90% של ירידה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על ירידה דרמטית, אם בכלל אפשר לקרוא לזה ירידה, זה כמעט חיסול כל האנטנות.

אורי מקלב: קח בחשבון, זה שאני יודע, שהם היו אמורים מ-2014 עד היום לא להסתפק ב-800 אלא להכפיל את המספר, בטח בהסכם המקורי שיש למשרד התקשורת עם גולן, אני מניח שהם היו צריכים הרחבה - - -

<שלמה פילבר: הם צריכים להגיע ל-40% פריסה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על 20%, ה-800 זה 20%, נכון?

<שלמה פילבר: לא, זה 43% והוא פירק אותם.

אורי מקלב: עם המספרים האלה הוא היה צריך להגיע ל-2016.

אורי מקלב: זה אהוד, התחקירן שלנו, שאחראי על כתיבת המסמך בעניין הזה.

<שלמה פילבר: אז אני אענה אחד לאחד.

<שלמה פילבר: קודם כל צריך לדעת באופן עקרוני, הנושא הזה של שיתוף רשתות יביא לפירוק של אתרים.

<שלמה פילבר: בהוט ופרטנר, כל חברה הגיעה עם האתרים שלה ומה שהן עושות הן מאחדות אתרים, אז ברור שיהיו אתרים שיירדו.

<שלמה פילבר: זאת אומרת הירידה במספר האתרים כמספר נומינלי לא צריכה - - -

אורי מקלב: זה לא יפגע באיכות.

<שלמה פילבר: לא צריכה לפגוע באיכות מבחינת התפיסה.

<שלמה פילבר: יש דברים אחרים שאנחנו צריכים לבדוק אותם.

<שלמה פילבר: גם הסיפור הזה של גולן, שאנחנו מטפלים בו כרגע ברמה של אכיפה ואפילו בהתראה לחילוט ערבות על העניין הזה, מבחינתנו זו תופעה מהותית, צריך לדעת ולהגיד ביושר, לקוחות גולן היום בעצם רוכבים על הרשת של סלקום, כך שהם לא נפגעים מבחינת רמת השירות שלהם, הם מקבלים את אותה איכות ורמת שירות שמקבלים לקוחות סלקום.

<שלמה פילבר: לנו כמשרד יש בעיה עם התהליך הזה כי התהליך הזה, אל"ף, נוגד את הרישיון, בי"ת, לאורך זמן הוא לא נכון בתפיסת המדיניות של המשרד.

<שלמה פילבר: אבל, שוב, בראיית הלקוחות לקוחות לא נפגעו.

יואב קיש: לא, יכול להיות שגם לקוחות סלקום, בכלל, יחד עם לקוחות גולן, נפגעים לעומת סיטואציה שבה הרשת שלהם הייתה בהרבה פחות עומס.

אורי מקלב: יואב מעלה דבר נכון, כדי לעשות סימולציה ביני לבינו אני אומר גם השפעה הפוכה, ביושר, בשקיפות, יכול להיות שאם אותן האנטנות של סלקום, שהיו עד היום, שירתו, סתם, מיליון איש, לסלקום הייתה ירידה, זה ברח לאיזה שהוא מקום, זה ברח לחברות אחרות וזה ברח לגולן.

אורי מקלב: היום, יכול להיות שמספר הלקוחות שיושבים, כולל גם של סלקום וגם של גולן, הוא לא יותר מהמספר כשסלקום נתן, כשזה היה בעבר.

אורי מקלב: זה היגיון שלי, לא ידע, אבל אין ספק שגולן וכל החברות האחרות הם גם לקחו מחברות קיימות.

אורי מקלב: נמצא פה נציג של גולן?

אורי מקלב: אני לא מופתע שלא.

אורי מקלב: אדוני המנכ"ל, אני רוצה להגיד לך שיש הרגשה שיש הפקרות בהתנהלות שלהם.

אורי מקלב: אני חושב שהם אנשים סימפטיים, הם באמת עשו מהפך, הורידו מחירים, שברו את השוק, אבל לשבור את השוק ואחרי זה לברוח ולהעביר את זה, זאת לא הגינות.

אורי מקלב: אני חושב שגם הבעלים, עולים מצרפת, באו לכאן ולקחו יוזמה, אנחנו מחזקים את ידיהם, אבל סדר צריך להיות סדר.

אורי מקלב: אם אנחנו - - -

<שלמה פילבר: הנושא הזה מטופל.

<שלמה פילבר: אני מספר חודשים בתפקיד, שבעה חודשים, מהרגע שנכנסתי התחלתי לטפל בזה בצורה אינטנסיבית.

<שלמה פילבר: הנושא הזה מטופל על ידינו בידיעה ובעדכון קבוע לראש הממשלה.

<שלמה פילבר: הדברים האלה נמצאים היום בטיפול גם במשרד מבחינת פיקוח, גם בהסכם שהם נתנו אותו מבחינת ההגבלים בגופים אחרים של המדינה.

<שלמה פילבר: אני מעריך שכל הנושאים האלה ייחתכו בתוך שבועות ספורים.

אורי מקלב: אנחנו כוועדה, ברשותך, נשלח מכתב לשר, במקרה הזה גם ראש הממשלה, שאנחנו מבקשים תוך פרק זמן, מתי אנחנו נראה בעניין הזה את ההתערבות של - - -

יואב קיש: רק עוד שאלה למנכ"ל.

יואב קיש: בדוח של הממ"מ, שקראתי אותו גם קודם, יש פה התייחסות ברישיון שאתם נותנים לחברות הסלולר, הן צריכות להגיש כל שנה פירוט של עבודות הפיתוח והשדרוג שהן עושות, האם הדוח הזה קורה?

יואב קיש: האם הן מגישות?

יואב קיש: האם יש בקרה?

יואב קיש: האם בודקים בדוח מה בוצע מול מה נאמר וכל הדברים האלה?

<שלמה פילבר: הדוח הזה קורה באופן קבוע.

<שלמה פילבר: קיבלנו את הדוח האחרון עכשיו ב-31 בדצמבר.

יואב קיש: בעבור שנת 2016?

<שלמה פילבר: 2015.

<שלמה פילבר: מה שאנחנו עושים עכשיו במשרד, כחלק מה - - -

יואב קיש: לא, התחייבות של מה שהם יעשו בשנה ה - - -

אורי מקלב: שני דברים, תכנית עבודה ו - - -

<אהוד בקר: זה 2016-2017, זה שנה אחרונה פלוס שנתיים קדימה.

<שלמה פילבר: אז יש לנו את זה.

<שלמה פילבר: כמו שאתה אומר, זה לא מספיק.

<שלמה פילבר: עד היום היה מספיק שהם ייתנו את הדיווח כי הייתה להם מוטיבציה לעשות את הדברים.

<שלמה פילבר: בשנה האחרונה אנחנו מזהים שאם אנחנו לא קצת נאיץ בהם תהיה להם בעיה או קושי, גם קושי אובייקטיבי וגם אולי קושי במוטיבציה, לעשות את הדברים האלה, לכן חלק מהתהליך שאנחנו עושים עכשיו בתוך המשרד הוא לחזק מאוד את היכולות של הפיקוח והאכיפה ההנדסיות של המשרד ברמה של ידע, ברמה של דיווחים הרבה יותר קבועים, ברמה של ירידה לפרטים, ברמת הרשת ההנדסית, כדי לפקח על הדברים בזמן אמיתי ולא להגיע למצב שבדוח של סוף 2016 נגלה כשלים, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, שקרו במשך השנה.

<שלמה פילבר: אנחנו כן רוצים להיות עם יד על הדופק.

יואב קיש: אני חושב שזה חשוב, כי, עוד נקודה למשל, אנחנו כאילו סופרים פה נקודות של אנטנות, לא בהכרח זה הדבר המשמעותי, כי טכנולוגיה מתפתחת מצד אחד אז יכול להיות שלכל נקודה יש קפסיטי יותר גבוה, מצד אחד, מצד שני בואו לא נשכח שהשוק, לפחות בדאטה, כל הזמן צומח וצומח בטירוף.

יואב קיש: זאת אומרת התשתית, אנחנו כולנו מסתכלים על המספר, רואים שהמספר נשאר קבוע ברשתות הגדולות, לא בהכרח זה מה שצריך להיות, יכול להיות שאנחנו צריכים גידול, עוד פעם, בכפוף לכל הבדיקות והזהירות.

<שלמה פילבר: זה מה שאמרתי קודם, צריך לדעת.

<שלמה פילבר: אנטנה קיימת, יש עליה דור שני ודור שלישי, החברות קיבלו רישיונות לדור רביעי.

<שלמה פילבר: הן אמורות לפרוס את זה בתוך שלוש שנים.

<שלמה פילבר: אנחנו מנסים קודם כל לצמצם את הטווח, להגיע להשקעות וגם לוודא שגם מה שהן חייבות לעשות הן עושות.

<שלמה פילבר: אני אומר את זה בזהירות, אנחנו לא מרוצים מקצב הפריסה של החברות היום של דור רביעי וזה לא סוד, גם הן יודעות את זה, בגלל העובדה שמדובר בהשקעות של עשרות מיליוני דולרים והן מתקשות בזה.

אורי מקלב: תודה לך, שלמה.

אורי מקלב: אני תיכף ארצה גם את העזרה שלך, חבר הכנסת יואב קיש.

אורי מקלב: אנחנו ועדת המדע והטכנולוגיה, הוא חבר בכיר בוועדה, בכל הנושא הטכנולוגי זו המומחיות שלו, יש לנו עד מומחה בחינם כל הזמן בעניין הזה, ובשני היבטים אני מבקש לדעת תשובה.

אורי מקלב: המיעוט או הורדת האנטנות, או ריבוי על אנטנה אחת, מה המשמעות של זה מבחינה בריאותית, מבחינת קרינה.

אורי מקלב: המשרד להגנת הסביבה נמצא כאן.

אורי מקלב: אחרי זה, בשלב השני, נרצה לשמוע, ואתם, משרד התקשורת, צריכים לתת לנו תשובה מבחינה טכנולוגית, מבחינה מעשית מה זה אומר, זה משפר, לא משפר, יש לזה השלכות כאלה ואחרות, הריבוי הזה.

יואב קיש: אז בואו נשמע את החברות קודם, לא?

אורי מקלב: אני רוצה את המשרד לגבי הקרינה.

יואב קיש: איזה חברות כן נמצאות פה?

אורי מקלב: כולן כאן, נראה לי.

יואב קיש: השאר פה?

אורי מקלב: השאר נמצאים פה, הם הוזמנו ואישרו את ההשתתפות.

אורי מקלב: יש לנו נציגים של רמי לוי וטלפון, יש כאן פרטנר, סלקום, הוט מובייל.

אורי מקלב: אני חושב שכולם נמצאים פה.

אורי מקלב: יש כאן ארגוני צרכנים שנמצאים פה.

אורי מקלב: אנחנו נשמע אותם, באמת נתכנס לזמן.

אורי מקלב: בבקשה, המשרד להגנת הסביבה, גיל כהן או סטיליאן גלברג?

אורי מקלב: נושא הקרינה, ממש במשפט או שניים, אנחנו שמענו על זה הרבה, אבל הנושא של השינוי בתאים, בריבוי, באנטנות האלה, מה המשמעות של זה.

<סטיליאן גלברג: הנושא הזה של איחוד תשתיות, זה נושא שהמשרד להגנת הסביבה יזם דרך ועדת הכלכלה.

<סטיליאן גלברג: הנושא נוהל במשרד התקשורת על ידי ועדה בראשות מנכ"ל משרד התקשורת בהשתתפות משרד הפנים, ההגבלים העסקיים, כל המשרדים הרלוונטיים, כמובן המשרד להגנת הסביבה, והמהלך הזה נועד לנצל את העובדה שכל החברות משתמשות כיום באותה טכנולוגיה ולמנוע מצב שלכל חברה יש תשתית משלה.

<סטיליאן גלברג: הדבר הזה היה נחוץ בתחילת הדרך, כאשר לכל חברה הייתה טכנולוגיה משלה.

<סטיליאן גלברג: היום לא רק שזה לא נחוץ, זה משהו שפוגע גם בערכי תכנון וגם בנושא של הקרינה, כפי שמיד אני אסביר.

<סטיליאן גלברג: זה דבר שלא קורה באף תשתית אחרת.

<סטיליאן גלברג: בכבישים כולם נוסעים באותם כבישים, לא משנה היעד שלהם, אין שום סיבה שהתחרות בין חברות הסלולר תהיה למי יש את ה - - -

אורי מקלב: אז בכבישים עמוסים יש זיהום אוויר יותר גדול.

אורי מקלב: השאלה אם אנטנה אחת מכילה ארבע או כל מיני תשתיות, הרבה מנויים, הרבה לקוחות, האם זה לא מגביר את האספקט?

אורי מקלב: האם האספקט נהיה יותר גדול?

<סטיליאן גלברג: אם על אנטנה של חברה איקס אתה מוסיף אנטנה של חברת וואי ועוד חברה, אין שום ספק שזה יגדיל את הקרינה.

<סטיליאן גלברג: אם אתה עושה את זה לגבי כל האנטנות באזור אז גם הקרינה מאנטנות יורדת באופן משמעותי וגם הקרינה מהמחשבים הסלולריים יורדת.

אורי מקלב: אם הבנתי אותך נכון, רק אני משקף, אתה אומר שאת ההספק זה אולי מגביר, אבל אם אני מצמצם או שם הרבה אנטנות כאלה אז אני לא צריך הספק גבוה, זאת אומרת זה מתחלק טוב ואז זה גם מוריד את הקרינה.

אורי מקלב: זו המשמעות של מה שאתה אומר?

<סטיליאן גלברג: המשמעות היא שרמת הקרינה שאנטנה משדרת תלויה בשני פרמטרים.

<סטיליאן גלברג: פרמטר אחד זה מספר האנשים שמדברים בו זמנית עם האנטנה, הפרמטר השני זה המרחק של קצה אתר שאנטנה משרתת.

<סטיליאן גלברג: כל אנטנה צריכה לתת גם כיסוי וגם קיבולת.

<סטיליאן גלברג: הטלפון שלך, מכיוון שאתה הלקוח היחיד של הטלפון שלך, הוא מתאמץ רק כפונקציה של המרחק שלך מהאנטנה הכי קרובה.

<סטיליאן גלברג: אם עד היום היית לקוח של חברת איקס והטלפון שלך היה מתאמץ כדי להגיע לאנטנה של חברת איקס, היו רק בודדות כאלה באזור שאתה גר, היום, ברגע שיהיה איחוד תשתיות, הטלפון שלך בקלות ימצא אנטנה מכיוון שלא אכפת לו אם תמצא את האנטנה של איקס או של וואי או של - - -

אורי מקלב: אני עדכנתי אצלי בדירה אנטנה נוספת של חברת הסלולר - - -

<סטיליאן גלברג: רפיטר.

אורי מקלב: אני גר בשכונת רמות בירושלים, לצורך שקיפות, בעיר הבירה, בשכונה לא קטנטונת, מרכזית מאוד, ואני נאלץ להרכיב כבר הרבה שנים אנטנה, ועם כל זה לא בכל הבית יש לי קליטה.

אורי מקלב: אני יכול להירגע ממה שאתה אומר עכשיו, בעצם אני מקטין את הקרינה?

אורי מקלב: ברגע שיש לי אנטנה מהבית אני מקטין את הקרינה, כי אז המכשיר שלי פחות מתאמץ?

אורי מקלב: פחות מתאמץ, פחות קרינה.

<סטיליאן גלברג: בוודאי, נכון.

<קריאה: בכל זאת יש מרחק.

אורי מקלב: מרחק יש, אבל זה פחות.

<סטיליאן גלברג: כן, הרבה פחות.

אורי מקלב: יש שני היבטים.

אורי מקלב: מה אנחנו עונים לאנשים?

אורי מקלב: אני רק רוצה להבין, אנחנו יכולים לעשות ריבוי של משתמשים באנטנה אחת ובתנאי שיש מספיק אנטנות בסביבה.

<סטיליאן גלברג: לא, כמות האנשים שמדברים עם אנטנה נשאר באזור קבוע, נניח, או עולה עם הגידול הטבעי.

<סטיליאן גלברג: צריכת שירותים סלולריים עולה פקטור שניים כל שנה, בגלל השימוש בנתונים, הדיבור זה לא משפיע, שלושה סדרי גודל פחות מהורדת הנתונים.

<סטיליאן גלברג: כדי להתגבר, אילו לא היינו עושים שום דבר הקרינה הייתה עולה פי שניים כל שנה, אבל אם אתה משנה טכנולוגיה, מוריד באופן משמעותי את רמת הקרינה בגלל היעילות היתרה הנוספת של הטכנולוגיה החדשה במעבר הנתונים וגם אם אתה מוריד ממספר מוקדי השידור שקיימים היום סדר גודל של 30%-40% עדיין מספר האתרים שמשרתים אזור מסוים יהיה יותר גבוה ממה שהיה קודם ולכן גם הקרינה תרד באופן מהותי.

אורי מקלב: מה הצפי שלנו לגבי הטכנולוגיות החדישות, שלא נצטרך להשתמש, כמה שנים אנחנו צופים שכבר כולם יעברו לטכנולוגיה החדישה, וכבר לא תהיה את הטכנולוגיה המיושנת?

אורי מקלב: כמו שהבנתי מהמנכ"ל?

<קריאה: יש עדיין מיליונים בדור שני.

אורי מקלב: אבל מה הצפי של זה, כמה שנים זה?

אורי מקלב: זה שנות אור בטכנולוגיה, בסוללה?

אורי מקלב: כל שנה זה שנת אור.

<שלמה פילבר: התקופות שבהן נכנס דור חדש בסלולר הן בין חמש לשבע שנים, אבל השימוש בדורות הקודמים ממשיך עוד הרבה יותר.

<שלמה פילבר: כדוגמה, רק כדי שנבין, כל המערכות החכמות של שערים לבניין או דברים מהסוג הזה, או טלפונים ברכבים, עובדים על דור 2.

<שלמה פילבר: דור 3 הוא - - -

אורי מקלב: זה הפערים שיש?

<שלמה פילבר: כן.

<שלמה פילבר: זה ישמש להרבה שנים וזה חלק מהבעיה, בגלל שכל טכנולוגיה מחייבת תחזוקה בפני עצמה, זאת אומרת זה לא רק האנטנה - - -

אורי מקלב: אבל שטרות, בסופו של דבר מגיע הזמן שאומרים שאי אפשר להשתמש בשטרות האלה.

אורי מקלב: אז מה, אנחנו צריכים לחשוב על זה.

אורי מקלב: צריכים לחשוב על זמן שאנחנו - - -

<קריאה: 20 שנה.

<שלמה פילבר: אומרים לי פה אנשי ההנדסה שלנו שזה יכול להיות גם עד 20 שנה.

<סטיליאן גלברג: אלא אם הממשלה מתערבת, כפי שנעשה, הדוגמה המצוינת זה המעבר לטלוויזיה דיגיטלית.

<סטיליאן גלברג: הטלוויזיה הדיגיטלית שגם היא, בגלל הטכנולוגיה החדשה, מספר האנטנות נשאר אותו דבר, יש הרבה יותר ערוצים ורמת הקרינה ירדה ב-70% - - -

אורי מקלב: כלומר צריך החלטה שמפסיקים.

<סטיליאן גלברג: נתנו למעט שנשארו, שהחליטו לא לרכוש את הממיר, המדינה התערבה, נתנה להם ממיר ובכך חייבה אותם - - -

<שלמה פילבר: יש חברות, באופן מסחרי שלהן יש להן עניין לסגור דור מסוים והן שדרגו את הלקוחות שלהן והפסיקו את תחזוקת הטכנולוגיה.

אורי מקלב: אני חושב שבאמת צריך לשאוף לכיוון הזה.

אורי מקלב: בסופו של דבר איך שלא יהיה הקרינה היא לא דבר בריא, אנחנו לא מתעסקים כאן רק עם כדאיות כלכלית, אנחנו מדברים כאן על דברים הרבה יותר - - - גם בגלל החזות, גם, האנטנות האלה, הדימוי שאצל אנשים והפחד אצל אנשים, זה בסך הכול דבר רציני, דבר מהותי, וצריך לחשוב על להאיץ את התהליכים של העברה מדור לדור כדי למנוע את הדברים.

אורי מקלב: אם כך אנחנו אולי נשמע את חברות הסלולר בעצמן.

אורי מקלב: אני אלך לא לפי סדר גודל, אלא לפי מה שרשום פה אצלנו, כתוב כאן שלמה גוליאן מרמי לוי, הוא הראשון אצלי ברשימה.

אורי מקלב: נמצא פה הנציג שלו?

אורי מקלב: אולי הוא חושב שזה ועדת הכלכלה.

יואב קיש: אין להן אנטנות ברמי לוי.

יואב קיש: בוא נדבר מהתשתית, אלה שכן יש להם אנטנות.

<שלמה פילבר: הרלוונטיות פה זה סלקום, פלאפון, פרטנר והוט מובייל.

אורי מקלב: אז נתחיל עם פלאפון.

אורי מקלב: מי נמצא כאן מפלאפון?

<קריאה: יש נציג ועד עובדים ונציג ההנדסה.

אורי מקלב: בבקשה.

אורי מקלב: עורך דין עידו רוזנברג.

אורי מקלב: אתה משנה ליועץ המשפטי.

<עידו רוזנברג: כן.

<עידו רוזנברג: כמו שצוין, גם בדוח שהוגש, חברת פלאפון מחזיקה למעלה מ-2,000 אתרים, נותנים כיסוי מצוין ברחבי המדינה, בהחלט עומדים בדרישות הרישיון ואף למעלה מכך, כמו שדובר קודם.

<עידו רוזנברג: אנחנו גם מבצעים בדיקות תקופתיות חוזרות ונשנות, גם מדווחים למשרד התקשורת על הבדיקות, אחוזי שיחות טובות ברשת פלאפון עומדים מזה זמן על למעלה מ-99% מהשיחות שמתבצעות.

אורי מקלב: מה אתה מתכוון?

אורי מקלב: שלא מתנתקות באמצע?

<עידו רוזנברג: כן, שניתן להוציא ושלא מתנתקת באמצע, אלה שני הפרמטרים.

אורי מקלב: יש לנו ויכוח איך אתם בודקים את זה.

אורי מקלב: אני ביקשתי דוח עליי, עצמי, שאני גם לקוח במסגרת פלאפון, במסגרת הלקוחות בממשלה, שהיא כולה בפלאפון, ויש לי לא מעט מקומות בדרך הקצרה מהכנסת לביתי, יש מקומות מסוימים שאין פעם שאני לא מתנתק.

אורי מקלב: אתם יכולים לראות אותי, לפעמים אני עוצר באמצע הכביש, כי אני לא יכול שהשיחה תתנתק ואני יודע שאם אני אסע עוד 50-100 השיחה תתנתק.

אורי מקלב: למה אני אומר לך את זה?

אורי מקלב: כשביקשתי דוח התברר, אפילו אמרו לי 'אין לך - - -'.

אורי מקלב: מה שאצלכם נחשב נתק זה נתק הרבה יותר מאוחר ממה שאצלי אני כבר לא שומע.

אורי מקלב: גם כשאני לא שומע אני עוד רואה את זה ואני כבר לא שומע ואני לא אחכה עוד מספיק זמן כדי שזה יתנתק ממש ואז הסטטיסטיקה שלי תעלה.

אורי מקלב: אבל שתדע לך שהנתונים שיש לכם הם לא הנתונים בשטח.

אורי מקלב: בשטח, זה לדעתי מניסיון אישי, הניתוקים הם הרבה יותר קודם, כבר לא שומעים, לא רק שיבושים, גם ניתוקים קודם.

אורי מקלב: אצלכם זה לא נספר בגלל שכנראה יש עוד אקט שממש מנתק אותו לגמרי.

<עידו רוזנברג: אפשר לבדוק פרטנית.

אורי מקלב: לא, עזוב.

<עידו רוזנברג: בכל אופן מה שרציתי לציין שבאמת, כפי שציין מנכ"ל משרד התקשורת, אחת הבעיות המהותיות היא הקושי לקבל היתרים להקמת אתרים נוספים, קושי שאנחנו מתמודדים איתו והולך ומחריף במשך השנים.

<עידו רוזנברג: נבנות שכונות חדשות, ערים חדשות, נסללים כבישים חדשים, בכל המקומות האלה יש לקוחות שלנו שאותם אנחנו מעוניינים להמשיך ולשרת עם רשת איכותית, הקושי הוא שכשאורך זמן כה רב, כפי שצוין פה, ואם מדובר עד כדי שנים ארוכות מהרגע שמתחיל תהליך לקבלת אישור להקמת אתר ועד שהוא מסתיים בקבלת האישור, השנים האלה או התקופה הארוכה שחולפת מהרגע שבו פלאפון מתחילה תהליך של קבלת אישורים ועד שהיא יכולה להקים את האתר שישרת את הלקוחות, השנים האלה הן שנים אבודות.

<עידו רוזנברג: אם יש משהו שצריך אולי לצאת מהוועדה הזו זה איזה שהיא קריאה, לרשויות המקומיות בעיקר, וצוין פה לא אחת, להקל על התהליכים על מנת שכשחברת סלולר, זה כמובן לא בעיה רק של פלאפון, כל חברות הסלולר בעלות הרשתות נתקלות באותה בעיה, כשחברה פונה לקבלת אישורים הדברים ייעשו במסלול זריז, לא יארכו שנים.

<עידו רוזנברג: בסופו של דבר המטרה של הקמת אתר היא לתת שירות ללקוחות, זה לא איזה אינטרס עצמאי שלנו.

<עידו רוזנברג: לכן אם יש משהו לעשות, מעבר לשיתוף באנטנות, שהוזכר כאן בהרחבה, זה לקצר הליכי אישור של הרשויות המקומיות, להימנע ממצב שבו יש רשויות מקומיות, כפי שצוין, שאינן מתירות כלל להקים אתרים בשטחיהן ומצפות שהאתרים יוקמו בשטחים של רשויות אחרות וכן הלאה.

אורי מקלב: 2,000 הצלחתם להקים.

<עידו רוזנברג: מעל 2,000.

אורי מקלב: זו שאלה של מחיר, אבל הצלחתם.

<עידו רוזנברג: מעל 2,000 הצלחנו, אבל ככל שחולפות השנים הדבר הופך קשה וקשה.

אורי מקלב: כמה הקמתם בשנה האחרונה, ב-2015?

<נמרוד בן טוב: עשרות בודדות.

<נמרוד בן טוב: חלק גדול מהם זה בכלל אתרים שמחליפים, אתרים שנאלצנו לפרק, או בגלל שבנו שם, או השכירו, או בגלל שהרשות הצליחה למצוא איזה שהיא דרך להגיד לנו 'חבר'ה, אתם - - -

אורי מקלב: האם הורדתם את רמת התחזוקה היום של האתרים האלה, של המקומות האלה, בגלל הצמצומים הכספיים?

<עידו רוזנברג: חד משמעית לא.

יואב קיש: אבל כמה שודרגו לדור 4?

<נמרוד בן טוב: מאות.

יואב קיש: אז אם מתוך 2,000, איך החלוקה?

אורי מקלב: זה בערך משהו כמו שליש.

<נמרוד בן טוב: אפשר להגיד שיותר מ-50%, הרי בשביל שמנוי ייהנה מדור רביעי גם המכשיר שלו - - -

יואב קיש: ברור, מכשיר וגם הסכם.

<נמרוד בן טוב: אפשר לומר שקרוב ל-50%, אפילו יותר, מהמכשירים שתומכים נהנים משירות דור רביעי כבר, בעוד שהרישיון שלנו, שקיבלנו בקיץ, מחייב אותנו להשלים את ה - - -

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: אנטנות, מתוך הנקודות, כמה מהן כבר עברו הסבה?

<עידו רוזנברג: מאות רבות, אבל החשיבות - - -

יואב קיש: רשת חדשה, כמה מהאנטנות שלכם תואמות דור 4, בנקודות, אתה יכול להגיד לי?

יואב קיש: אתה אומר מאות, אתה לא רוצה להגיד מספר?

<נמרוד בן טוב: מעל 800.

יואב קיש: אז זה כבר קרוב ל-50% גם - - -

<נמרוד בן טוב: זה אפילו הסתכלות, צריך להסתכל על זה יותר כי בעצם כרגע בכבישים למשל פחות שמנו דגש, אלא דווקא יותר איפה שאנשים נמצאים, באזורי אוכלוסייה.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: בכבישים זה שיחות בעיקר.

<עידו רוזנברג: בסופו של דבר מה שחשוב זה לכסות אזורי אוכלוסייה באזורים שבהם צריכת הדאטה, אני חוזר למה שהוזכר כאן קודם, הנושא של דאטה של דור רביעי זה בסופו של דבר לא רלוונטי לדיבור, אלא זה רלוונטי לגלישה.

<עידו רוזנברג: למשל בכביש על פי רוב תהיה פחות חשיבות - - -

יואב קיש: למרות שהילדים או הגולשים - - -

<עידו רוזנברג: נכון, לא בהכרח, אבל יש דור שלישי שגם הוא במהירויות מצוינות.

יואב קיש: לא, אבל אז אנחנו נכנסים כבר לוויכוח למה עברנו בכלל לדור רביעי.

יואב קיש: בוא לא ניכנס לזה.

<עידו רוזנברג: לא, לא ניכנס.

<עידו רוזנברג: אני לא חושב שיש ויכוח, אבל לא ניכנס.

אורי מקלב: הועדה הזאת דנה היום בחיזוק - - -

יואב קיש: לא, כי אתה אומר שיש דור שלישי כאילו זה מספיק.

<עידו רוזנברג: לא, זה לא מספיק, אבל מכיוון - - -

אורי מקלב: אנחנו היום דנים פה בחיזוק התחבורה הציבורית, או אפילו יותר מזה, בנסיעה השיתופית, שאנחנו היום מנסים, לא רק מנסים, גם מקדמים את זה מאוד, הנסיעה השיתופית, דהיינו בזמן הזה אנשים בכבישים, אנחנו רוצים שהם ייסעו בכמה מיזמים חדשים שיש, שעדיין הרגולטור לא אפשר אותם, רובר ודברים דומים שאנחנו מקדמים.

אורי מקלב: זה אומר שהנוסע, לא הנהג, כן משתמש בכבישים האלה, זה אומר שצריך לקחת גם את זה בחשבון.

<עידו רוזנברג: חשוב לי להבהיר, זה לא שכבישים לא מכוסים, רק מה שניסינו להבהיר פה, שבסופו של דבר יש בנייה של הרשת על גבי רשת דור שלישי.

יואב קיש: מתי הצפי שלכם להשלים את המעבר המלא?

<עידו רוזנברג: אני לא יודע אם כרגע יש צפי, יש כמובן דרישות הרישיון שמכתיבות אחוז כיסוי לפי שנים.

<עידו רוזנברג: הרישיון שניתן לנו הוא לפני מספר חודשים ואנחנו עומדים בדרישות האלה ואף מעבר ואף נעמוד עד להקמת כל הרשת.

יואב קיש: ועוד שאלה.

יואב קיש: אנחנו דיברנו על כיסוי, וזה דווקא גם למנכ"ל, נושא של כיסוי ביהודה ושומרון, גם בעקבות ההחלטה שהייתה לפני מספר חודשים, אתם מתקדמים בזה?

יואב קיש: אתם פועלים לכיסוי מלא?

יואב קיש: אני מבקש לקבל עדכון מה קורה עם זה.

<שלמה פילבר: אני אגיד כך.

<שלמה פילבר: יש תכנית עם שלוש החברות הגדולות לפריסה בתוך שלוש שנים שהתחילה ב-2015 וצריכה להסתיים בסוף 2017, שאמורה לתת כיסוי מלא.

יואב קיש: שכוללת הפקעות במקומות שצריך להפקיע, לטובת ביטחון?

<שלמה פילבר: שכוללת קבלת אישורים מכל הגורמים הרלוונטיים, איפה שזה התיישבות אזרחית אז התיישבות אזרחית, איפה שזה מינהל אזרחי מינהל אזרחי.

<שלמה פילבר: זה סיפור לא פשוט מבחינת הסטטוטוריקה והתכנון, אבל אני חייב לומר גם שהחברות לא מתלהבות מדי לעשות את הדברים האלה.

<שלמה פילבר: הן היו אמורות, ואני אומר את זה פה כביקורת וגם לוועדה, לסיים עד 31 בדצמבר 2015 הקמה של שישה תרנים ראשונים.

<שלמה פילבר: הסיכום הוא על שני תרנים לכל חברה, כששתי החברות האחרות משתתפות באותו תורן.

<שלמה פילבר: עד לרגע זה אף תורן לא הוקם, אבל כן צריך לומר שלפחות סלקום כבר נמצאת בשלבים של הקמה של אחד מהם.

<שלמה פילבר: האחרים, הם גם נתקלו בבעיות רישוי.

<שלמה פילבר: אנחנו מאוד מקווים ששישה התרנים האלה יעמדו ברבעון הראשון של 2016.

יואב קיש: דרך אגב, שמתם דגש על הנושא של כביש 60, בחלק הצפוני שלו בנושא הבטיחות, בוואדי שם?

<שלמה פילבר: ואדי חרמיה זה אחד מהאתרים האלה.

<שלמה פילבר: זה פרויקט משותף יחד עם המינהל האזרחי.

<שלמה פילבר: בעניין הזה חשוב להגיד ככה, בעקבות האירועים הביטחוניים שהתרחשו בחודשים האחרונים הייתה הנחיית ראש ממשלה בדיוני קבינט ביטחוני לקחת את השלמת הפרויקט הזה כפרויקט ביטחוני.

<שלמה פילבר: נכנסו לתוך התמונה הזאת המערכות הצבאיות הרלוונטיות דרך המועצה לביטחון לאומי, דרך פיקוד מרכז, דרך כל הגורמים האחרים, כשמה שמנסים לבדוק כרגע ועוד אין על זה החלטה, זה למצוא מקור מימון שבו המערכת הצבאית תקים את התרנים והחברות ירכיבו עליהם את מערכות הרדיו ושזה יקרה בפרק זמן הרבה יותר קצר כדי שהכיסוי יהיה הרבה יותר מהיר.

<שלמה פילבר: כרגע עוד אין מימון לפרויקט, יש דיונים, יש רצון טוב, אבל עוד אין מימון לפרויקט.

<שלמה פילבר: ברגע שיהיה מימון, וביקשנו מהחברות כבר ואני מקווה שהן אכן נערכות לזה, כל אחת מהן יודעת מה המיקום שלה, להיערך מבחינת תכנון הנדסי, להיערך מבחינת יכולות, כדי ל - - -

יואב קיש: אתה מדבר כרגע על המימון גם לשישה התרנים האלה?

<שלמה פילבר: לא, השישה תרנים זאת האחריות של החברות, הן היו צריכות לעשות את זה, הן חייבות לעשות את זה.

<שלמה פילבר: אני מאוד מקווה שבחודשיים שלושה הקרובים הן יסיימו את זה.

<שלמה פילבר: על זה לא מדובר, המימון לא חל על שישה התרנים האלה.

<שלמה פילבר: שאר התרנים שצריכים לקום לפי התכנית פלוס אופטימיזציה של תרנים קיימים, זאת תכנית מערכתית כוללת שכל הגופים האזרחיים והביטחוניים משולבים בה במטרה לנסות לקצר תהליכים, לקצר לוחות זמנים, להגיע להקמה ושמישות של המערכת הזאת כמה שיותר מהר.

יואב קיש: אתה מדבר על שלוש שנים בעצם.

<שלמה פילבר: לא, שלוש שנים זה היה במקור, כשדובר על פריסה ברמה אזרחית מסחרית.

<שלמה פילבר: כרגע, אם המערכת הצבאית תבנה עבורם את התרנים, הכוונה היא שבתוך חודשים ספורים כל החברות יעלו על כל השטח.

יואב קיש: באיזה כמות של תרנים מדובר?

<שלמה פילבר: מדובר על 12 או 13 תרנים ואופטימיזציה של - - -

יואב קיש: וזה אמור לתת כיסוי מלא?

<שלמה פילבר: כן, לפי בדיקות שהוכנו ונעשו זה - - -

אורי מקלב: יש כבר היתרים?

<שלמה פילבר: אין היתרים עדיין.

<שלמה פילבר: זה חלק מהתפקיד של מה שהחברות צריכות לעשות בשלב הזה, תוך כדי זה ש - - -

אורי מקלב: אבל אני מניח שזה פחות רשויות מקומיות, זה יותר - - - מי אמור לתת את זה?

<שלמה פילבר: זה לאורך צירים בעייתיים, זה לאורך אזורים שעד היום לא היה בהם כיסוי.

יואב קיש: זו בעיקר פריסה ביטחונית, זו הייתה ההגדרה של - - -

<שלמה פילבר: התפיסה של מערכת הביטחון היא שהמרכיב הזה הוא חלק מהמרכיבים הביטחוניים ולכן ההתייחסות היא כזאת והגישה היא כזאת.

יואב קיש: אני אשמח שתיתנו עדכון לוועדה ברגע שתהיה החלטה על התקצוב ולוחות הזמנים של התכנית החדשה הזו.

אורי מקלב: תודה רבה, עידו.

אורי מקלב: ברק לוי, יושב ראש ועד העובדים, חברת פלאפון.

אורי מקלב: מה אתם אומרים בנושא הקליטה?

<יחיאל שמן: קודם כל בוקר טוב לכולם.

<יחיאל שמן: ברק לוי לא יכול היה להגיע, אני מחליף אותו.

<יחיאל שמן: יחיאל שמן, מטעם ועד העובדים של חברת פלאפון, אחראי רגולציה.

<יחיאל שמן: אל"ף, אני 15 שנה מהנדס רדיו, זאת אומרת אני מכיר את התחום מצוין, אבל לא באתי לדבר בנושא הספציפי, רק על הרדיו, באתי לדבר על זה שוועד העובדים של פלאפון קם מתוך ההנדסה.

<יחיאל שמן: זאת אומרת את המשמעות של רשת סלולרית אנחנו מבינים מצוין, אנחנו כעובדים אמונים על רשת הסלולר, זאת אומרת שהאנשים שעוסקים בזה יום יום, גם בשעות הערב וגם כשמגיעים הביתה, הראש שלהם נמצא ברשת הסלולרית ובמתן השירות ללקוחות.

<יחיאל שמן: אני רוצה להגיד לכם שבעקבות הרפורמות האחרונות כמעט מחצית מעובדי פלאפון הלכו הביתה, זה לא קרה רק בפלאפון, זה קרה בכל חברות הסלולר, 12,000 עובדים הלכו הביתה, זה אומר שמחצית מהאנשים שתחזקו את הרשתות ושמרו על הצביון ועל איכות השירות של הרשתות הלכו הביתה.

<יחיאל שמן: זאת אומרת היום העומס מוטל על חצי מהאנשים.

אורי מקלב: הפיטורים היו בעיקר בחלק הטכני, הטכנולוגי, ולא בלקוחות?

<יחיאל שמן: היה גם וגם, היו פיטורים רוחביים, גם בשירות הלקוחות, גם בחלק הטכני, גם - - -

אורי מקלב: מה המשמעות של פיטורים?

אורי מקלב: זה רק אורך זמן או שזה גם באיכות?

<יחיאל שמן: קודם כל לא.

<יחיאל שמן: כל רפורמה שהייתה, למשל הרפורמות האחרונות, שיצרו מצב שבו החבילות ירדו נתנו לגיטימציה לחברות לצמצם עובדים וכשעשו צמצומים עשו צמצומים רוחביים בלי חשיבה ממש ספציפית על מחלקות כאלה ואחרות בראייה שאולי מחר או מחרתיים לא נידרש לשירותים אלה ואחרים.

<יחיאל שמן: אני רוצה להגיד משהו חשוב.

<יחיאל שמן: אנחנו, כעובדי חברות הסלולר, לא מרגישים כמו גולן, אנחנו לא רוצים שיסתכלו עלינו כמו גולן ושלא יתכוונו לגולן.

<יחיאל שמן: אנחנו חברות שאמורות לתת שירות לתושבים במדינת ישראל.

<יחיאל שמן: אנחנו אמורים לתת רשת באיכות גבוהה ושירות טוב.

<יחיאל שמן: הייתי באמת רוצה להתייחס למה שאמרת, מר סטיליאן, לגבי הכבישים, שזה כביש 6, עוקף, כי הרשתות בכבישים במדינה מספקות את השירות שאמורים לתת.

<יחיאל שמן: אחד הדברים שאני רוצה לחדד פה בוועדה הזאת זה את הנושא של קשר ישיר של פיטורי עובדים לשירות ותחזוקת הרשתות.

<יחיאל שמן: היה ותשמרו על כוח אדם איכותי, מקצועי, עם ותק, וזה לא סתם, כשאני אומר פה ותק מקצועי יש פה ניסיון רב לאנשים.

<יחיאל שמן: כשאתה מדבר על איו"ש למשל, אני הייתי מהנדס איו"ש, אני מכיר את הצירים בעל פה, אני יודע בדיוק מה מצב הקליטה בכל ציר וציר.

<יחיאל שמן: אני יודע מה זה אומר להקים אתר שם, מה זה אומר לא להקים אתר שם, וכשאני שומע כל הזמן, חדשות לבקרים, שרוצים להוציא את כל הרשתות לקבלנים, למיזמים ועניינים, חברים, אני אומר לכם חד משמעית, כשזה יהיה בידיים לא של מהנדסי פלאפון והחברות האחרות הרשת שתקבלו, ולא משנה כמה תהיו אמונים עליה וחזקים עליה, מול הקבלנים אין להם שום משמעות.

<יחיאל שמן: אם אנשים הם לא במשרת אמון בתחום הזה והם אמונים על זה, אין לזה משמעות.

<יחיאל שמן: כל הנחיה שתנחו זו הנחיה, אם אתם רוצים לשמור אותה אתם צריכים אנשים שישמרו אותה, אנשים שזה המקצוע שלהם, שהם צריכים להישאר שם בשביל לשמור על זה, כדי שזה יהיה הכי טוב שיש.

אורי מקלב: אבל אם צמצמו אנטנות אז אפשר גם לצמצם בטכנאים.

אורי מקלב: אני רוצה להבין אותך, שתגיד לי שזה לא ככה.

<יחיאל שמן: את הגישה של צמצום אנטנות - - -

אורי מקלב: אם אנחנו ניקח אתר אחד או אנטנה אחת, נעמיס עליה יותר מנויים או את כל החברות - - -

<יחיאל שמן: גם אם תעמיס על אנטנות ספציפיות יותר חברות, עדיין, אם אתה מסתכל על תפרוסת המדינה לאורכה ולרוחבה, אין לך כל כך הרבה אנטנות שהחברות יכולות לעשות ביניהן שיתוף.

<יחיאל שמן: הבעיה העיקרית שלך היום, עם קיבולת של הדאטה אתה צריך יותר פריסה ויותר אתרים באזורים מרכזיים, בתוך הערים, בתוך מקומות שבהם האוכלוסייה גדלה כל הזמן.

<יחיאל שמן: שם אתה צריך להתמקד.

<יחיאל שמן: אז גם אם תצמצם על צירים, אז צמצמת, אבל זה לא האישיו.

<דניאל אוזנה: הייתי רוצה לחדד עוד נקודה.

<דניאל אוזנה: שמי דני, מוועד עובדי פלאפון.

אורי מקלב: תנו גם לאחרים לדבר.

<דניאל אוזנה: זו נקודה וזה חשוב לדעת, כי זה עלה כמה פעמים פה.

<דניאל אוזנה: ככל שהרשת מתפתחת יותר, ככל שהטכנולוגיה מתקדמת יותר, כוח האדם הוא הדבר הכי חשוב לתשתיות הסלולר.

<דניאל אוזנה: כלומר היום הגענו למצב שבאמת הורידו והורידו מבחינת כוח אדם, אבל היקפי העבודה היום ביחס למצבת כוח האדם של החברות הגיע למצב כזה שצריך לגייס עובדים וצריך להשקיע בכוח האדם העובד כדי שהרשתות יעמדו על הרגליים.

<דניאל אוזנה: כל פגיעה בעבודה היום, בכוח האדם העובד, היא פגיעה ברשת ישירות.

<דניאל אוזנה: לכן גם בנושא של איחוד רשתות, צריך לחשוב טוב טוב איך מוציאים את זה לפועל.

<דניאל אוזנה: מה שאמר פה מנכ"ל משרד התקשורת הוא דבר נכון מאוד, זה יכול להוביל לשיפור ושינוי משמעותי בשוק הסלולר, צריך רק לדאוג שהכוח העובד שיהיה אמון על העבודה של תשתיות הסלולר יהיה מתוך חברות הסלולר.

<דניאל אוזנה: כלומר עובדי חברות הסלולר שהם במשך המון שנים הקימו את הרשתות, הם יתחזקו אותן בצורה האופטימלית.

<דניאל אוזנה: לכן אני חושב בסיום דבריי להגיד דבר כזה, מי ששומר היום על הרשתות ומשלים את העבודה הנפלאה שעושה משרד התקשורת זה עובדי חברות הסלולר, ובעיקר עובדי חטיבות ההנדסה בחברות הסלולר.

<דניאל אוזנה: הם כלב השמירה של הרשתות והם יעשו את זה לאורך הרבה שנים.

אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידי כל העובדים, ודאי עובדי חברות הסלולר, ודאי שכשמפטרים זה כואב מאוד ואנחנו מחזקים את אלה שנשאר על שכמם ועל כתפיהם המעמסה הגדולה.

אורי מקלב: אם יהיה לנו זמן יכול להיות שאנחנו נחזור.

אורי מקלב: מעניין אותי גם לשמוע קצת יותר פרטים איך ההשפעה על הקליטה.

<דניאל אוזנה: כמובן היריעה רחבה, אנחנו נרחיב אותה כשנידרש.

אורי מקלב: זה לא רק העובדים, לפי דעתי, זה גם תחזוקה, אולי חידושים של אנטנות.

אורי מקלב: אולי נצלול קצת יותר עמוק ככל שיתאפשר הזמן, אבל אני חייב לעבור לחברת פרטנר.

אורי מקלב: מי מציג אותן?

יואב קיש: אני הייתי שמח שבחברות שעם התשתית שנמצאות פה, לשמוע קודם כל את הדיווח ולקבל מהם כמה אנטנות הוסבו לדור 4, מה התהליך, כמו שאמר המנכ"ל, שיש חשש שזה יידחה, כמה זה קורה בפועל, כמה בכלל אתרים נפתחו, נסגרו, להבין תמונת מצב מה קורה ולאן הולכים.

<אייל אילוז: שמי אייל אילוז, אני מנכ"ל חברת PHI ואני אדבר גם בשם פרטנר וגם הוט מובייל.

<אייל אילוז: אנחנו החברה שקמה משתי החברות, עם עובדי ההנדסה וגם מחלקות אחרות בשתי החברות והחברה הזאת אמונה על החזקת הרשת המשותפת.

<אייל אילוז: קודם כל אני מסכים עם כל הדוברים שדיברו פה לפניי, עם חברת פלאפון כמובן, על הקשיים בהקמת אתרים, ועם מנכ"ל משרד התקשורת כמובן ועם חברי הוועדה.

<אייל אילוז: מבחינת כמויות אתרים, אז קודם כל חברת PHI, כשהיא קמה היא התחייבה בפני משרד התקשורת ובפני ההגבלים העסקיים להחזיק את הרשת הטובה ביותר במדינת ישראל ולעשות את הכול כדי שהרשת הזאת תהיה מתקדמת לאורך זמן.

<אייל אילוז: חשוב שהאנשים שיושבים פה ולא מכירים את התחום לעומק יבינו שרשת סלולרית מחייבת השקעות כל הזמן והשקעות חדשות.

<אייל אילוז: אי אפשר לעשות זבנג וגמרנו, לעשות השקעה אחת ולנוח על השמרים.

<אייל אילוז: ברגע שההשקעה עוצרת ולו לשנה אחת הכול מתחיל להידרדר אחורה מהסיבה שהצריכה של המנויים כל הזמן עולה וגם כמות המנויים כל הזמן עולה.

אורי מקלב: עבודת התחזוקה היא רק להכשיר אותה לקליטה של יותר מנויים?

אורי מקלב: או שיש משהו פנימי או טכנולוגי שצריך לתחזק אנטנות כאלה?

אורי מקלב: רמת התחזוקה משפיעה על הקליטה?

<שלמה פילבר: לגבי העתיד צריך לדעת שלושה דברים.

<שלמה פילבר: קודם כל רמת צריכת הדאטה מכפילה את עצמה בכל שנה ואנחנו מדברים על רמת צריכת הדאטה.

<שלמה פילבר: דבר שני, אנחנו הולכים לעולם בתוך כמה שנים, וזה זמן קצר מבחינת תשתיות סלולר, של internet of things ושל כל מיני תהליכים כאלה ואחרים, שאם היום יש למדינת ישראל 10 מיליון סימים אנחנו יכולים להגיע בתוך חמש-שבע שנים ל-100 מיליון סימים שיהיו מחוברים למכוניות, למכשירים, לכל מיני דברים כאלה, ושכמות העברת הדאטה על גבי הפס הרחב מ-15 קילוהרץ שיש היום אנחנו מדברים על פסים ברוחב של 60 ו-100 קילוהרץ.

<שלמה פילבר: מבחינת כמות האנטנות שיצטרכו אליהם, כולל מה שנקרא small cell, אלה אנטנות קטנות יותר שעושות בדיוק את התהליך שקודם תיאר הנציג של המשרד לאיכות הסביבה.

<שלמה פילבר: זאת אומרת העולם של הטכנולוגיה יהפוך להיות כמעט המרכיב העיקרי שיקבע אם אפשר לתת שירות או אי אפשר לתת שירות.

<שלמה פילבר: כי שיחה, זה יהפוך להיות 0 נקודה משהו בכלל מהיקף או מתעבורת השידור שאנחנו מדברים עליה.

אורי מקלב: אנחנו כבר רואים את זה היום.

<אייל אילוז: אז ההשקעות שנדרשות מדי שנה הן השקעות מאוד גדולות, הן לא פוחתות לאורך השנים למרות שזה מצוין הדבר הזה, שכביכול משנה לשנה צריך להשקיע פחות ברשת סלולרית, אז ההשקעות עולות וכל כמה שנים צריך להחליף דור כדי להקדים את הטכנולוגיה ולהיות בקו ישר עם מה שקורה בעולם.

אורי מקלב: תתמקד, אתה מסכים עם התופעה הזאת שיש היום ירידה באיכות הקליטה, בחברה שלך בכל אופן?

<אייל אילוז: לגבי החברה שאני מנהל, אני כמובן לא מספיק.

<אייל אילוז: מספר האתרים אצלנו רק הולך וגדל.

<אייל אילוז: היינו רוצים להשקיע יותר ולהקים עוד אתרים ואנחנו לא מסוגלים בהרבה מקומות.

<אייל אילוז: ערים חדשות ושכונות חדשות שכמעט, היכולת להקים שם אתרים לפני שמגיעים התושבים היא אפסית ויגיעו לשם תושבים ולא תהיה להם קליטה בבית.

<אייל אילוז: אנחנו מאבדים בכל שנה עוד אנטנות במקומות מאוד מרכזיים בערים ולא מצליחים להקים אנטנות חלופיות במקומן.

<אייל אילוז: יש לנו מקומות ששורפים לנו את האתרים, פשוט בקבוק תבערה, מכניסים דלק ושורפים את האתר ואנחנו כמובן צריכים להשקיע ולבנות את האתר הזה מחדש.

אורי מקלב: אייל, אני רק רוצה להגיד לך על מכתב שקיבלתי תוך כדי דיון מעובד כנסת, 'כתושב שכונת פסגת זאב מזרח, השכונה הגדולה בירושלים, אני מבקש ליידע אותך כי מאות בתי אב, גני ילדים, בתי ספר, נמצאים כבר שנים ללא קליטה סלולרית.

אורי מקלב: במענה לפניות התושבים מציעות החברות להציב אנטנות סלולריות על גג הבתים'.

אורי מקלב: גם זה אנחנו יודעים שהיה פעם, היום הם גם לא מציעים בגלל העלויות.

אורי מקלב: אני יודע שאם פעם היה רוחב לב לתת לאנשים שהייתה להם קליטה קשה, היום לא נותנים את זה.

אורי מקלב: אתה מזכיר לי, כשאתה אומר שאתה לא מכיר את הבעיה הזאת, את אותה בדיחה.

אורי מקלב: בעל רכב רולס רויס נסע על ההיי וויי בבריטניה, הוא לא יכול היה להמשיך לנסוע, התברר שהציריה נשברה לו.

אורי מקלב: הוא הרים טלפון לחברה, תוך חצי שעה הגיע מסוק עם כמה עובדים עם סרבלים לבנים, התיקון לקח חצי שעה, החליפו לו ציריה חדשה ונסקו עם המסוק.

אורי מקלב: הוא המתין חודש, חודשיים, כאיש ישר הוא רצה לשלם על זה.

אורי מקלב: הוא צלצל לחברה, הוא אמר להם 'אני חייב כסף', אמרו 'מי אתה?' אמר 'בתאריך זה וזה הייתי בכביש המהיר, נשברה לי ציריה, באתם להחליף עם מסוק, קיבלתי שירות מצוין, אני רוצה לשלם על זה', אמרו לו 'ברולס רויס אף פעם לא נשברת ציריה', לא מכירים דבר כזה.

אורי מקלב: לפי הצחוק אני מבין שלא הבינו את זה.

<אייל אילוז: הבנו, אבל זה לא ממש לא - - -

אורי מקלב: לצחוק מותר כאן גם בלי רשות דיבור.

<אייל אילוז: כן, אבל זה לא מה שאמרתי.

<אייל אילוז: אמרתי שאנחנו כן מאבדים - - -

אורי מקלב: אז אתה אומר שבפרטנר אין בעיות קליטה, הבנתי.

<אייל אילוז: לא, כמובן שלא.

<אייל אילוז: בקרית אונו איבדנו אנטנות ואנחנו לא מצליחים להקים אנטנות חלופיות.

<אייל אילוז: אתה הצגת את זה בעבר, יש שם בעיית קליטה לתושבים ואנחנו לא יכולים לעזור כי אף אחד לא מוכן לשים את האנטנה.

אורי מקלב: תלונה, מאמון הציבור, 'הצרכנית התלוננה על בעיות קליטה באזור מגוריה, קרית אונו'.

אורי מקלב: אני לא אומר באיזו חברה, אבל אני מביא לך דוגמה.

<אייל אילוז: בערים הגדולות יש כמה שכונות שלכל החברות יש שם בעיות.

<אייל אילוז: יש גם צו בית משפט שאוסר לגעת במתקני גלישה, אותם מתקני גלישה שאפשר להקים ללא היתר בנייה, רק עם היתרים של המשרד להגנת הסביבה.

אורי מקלב: ברשותך, אנחנו נעבור לחברת סלקום.

<אייל אילוז: רק לשאלה, יש לנו כ-1,500 אתרים שכבר שודרגו לדור הרביעי ו - - -

אורי מקלב: כל ה-1,500?

<אייל אילוז: לא, יש לנו מעל 2,000 אתרים ו-1,500 כבר שודרגו לדור הרביעי והם גם משדרים - - -

אורי מקלב: כמה אנטנות הוספתם ב-2015?

<אייל אילוז: 200.

<אייל אילוז: אנטנות דור רביעי חדשות, מעל 200.

<אייל אילוז: אתרים חדשים זה עשרות, כ-30 אתרי מקרו גדולים ועוד בסביבות 100 אתרים שחשוב לציין, צריך להקים כל הזמן בתוך מבנים את האנטנות כי האנטנות בחוץ לא חודרות לתוך המבנים, לתוך המגדלים בתל אביב ו - - -

יואב קיש: דיברנו קודם על הפריסה ביהודה ושומרון, זה משהו שאתם נערכים אליו, מוכנים אליו?

<אייל אילוז: כמובן, אנחנו הגשנו בקשות להקים את ההיתרים שלקחנו על עצמנו להקים, גם להצטרף לחברות אחרות.

<אייל אילוז: האתר בוואדי חרמיה, לקחנו על עצמנו להקים אותו, עלות מאוד מאוד גבוהה של אתר אחד, מעל מיליון שקלים.

אורי מקלב: בתוך ה-200 החדשים, כמה זה רק למבנים מסוימים, לבתים ספציפיים, וכמה זה למרחב הציבורי?

<אייל אילוז: הרשת של הדור הרביעי, ה-200 החדשים בדור הרביעי, אלה אתרים שמשרתים מבחוץ אוכלוסייה בתוך הערים.

<אייל אילוז: הלקוחות של פרטנר והוט, יש להם דור 4 בכל הערים בישראל.

<אייל אילוז: אין עיר שלא מכוסה.

אורי מקלב: חברת סלקום, בבקשה.

<ניר יוגב: ניר יוגב, חברת סלקום.

אורי מקלב: מנהל מחלקת קשרי ממשל.

<ניר יוגב: נכון.

<ניר יוגב: האמת שהדברים שנאמרו על ידי פרטנר ופלאפון מכסים את מה שאני רוצה להגיד, אין לי מה להוסיף.

אורי מקלב: לא, לא, ממש יש לך להוסיף.

יואב קיש: נתונים.

אורי מקלב: רשום לי אצלך, מכל החברות האחרות, חברת גולן משתמשת בתשתיות שלך.

<ניר יוגב: נכון, אבל אני לא מדבר בשם גולן.

אורי מקלב: אתה חברת סלקום.

<ניר יוגב: נכון.

אורי מקלב: וחברת סלקום היום העמיסה על עצמה, היא סוחבת על גבי האנטנות שלה, את כל מנויי ואת כל מה שגולן ביטלו, את כל האנטנות שלהם.

אורי מקלב: יש לזה משמעות או אין לזה משמעות?

<שלמה פילבר: מבחינת לקוחות סלקום וגם לקוחות גולן, העניין פה הוא מסחרי גרידא, טהור, והוא בעיה ברמת הרגולציה ואני אסביר.

אורי מקלב: אתה הסברת את זה.

<שלמה פילבר: כל הכוח של גולן היה צריך לרכב על רשת עצמאית.

<שלמה פילבר: גולן, במקום לשים אותו על רשת עצמאית הוא הלביש אותו על הרשת של סלקום באיזה שהוא הסכם מסחרי בין שתי החברות.

<שלמה פילבר: לתהליך הזה אנחנו לא הסכמנו בראייה ארוכת טווח.

<שלמה פילבר: כרגע המצב מטופל.

<שלמה פילבר: כל עוד הוא מטופל הלקוחות של גולן והלקוחות של סלקום מקבלים את אותו שירות, שירות של סלקום.

<שלמה פילבר: סלקום, מבחינתה, כחברה סלולרית, עומדת בכל הדרישות, אין לי בעיות מיוחדות - - -

אורי מקלב: המחקר של הממ"מ מתייחס לממד התחרות.

<שלמה פילבר: זה נושא אחר, זה נושא שמעניין אותנו, הוא לא בעיה בלקוחות - - -

אורי מקלב: אם אנחנו הולכים, אם לא ממד - - -

<שלמה פילבר: זה הנושא שמעסיק אותנו, שעמד בבסיס של שיתוף רשתות, של הקביעה של הקריטריונים לשיתוף רשתות.

<שלמה פילבר: הכוונה הייתה להגיע למצב שמצד אחד יש חיסכון בעלויות, יש אופטימיזציה, אבל מצד שני אנחנו משאירים את התחרות בשוק מספיק טובה בשביל שכשייכנס דור חדש אז לכל חברה יהיה את התמריץ ואת האינטרס לצאת לדור חדש.

<שלמה פילבר: שתהיה לה גם את האפשרות והיא לא תהיה קשורה עם חברה אחרת.

יואב קיש: אני הייתי רוצה לשמוע מסלקום מה מספר האתרים שעברו הסבה לדור רביעי, כמו ששמענו מחברות אחרות.

<ניר יוגב: אנחנו הקמנו מעל 800 אתרי דור רביעי.

יואב קיש: מתוך כמה בערך?

<ניר יוגב: יש לנו בערך 2,200 אתרים.

יואב קיש: וכמה אתרים חדשים בשנה האחרונה?

<ניר יוגב: מעל 50.

יואב קיש: אבל לא מעל 100, מן הסתם?

<ניר יוגב: לא.

אורי מקלב: אתם באופן יחסי - - -

יואב קיש: זה דומה מאוד לחברות האחרות בעניין הזה.

אורי מקלב: 200 חדשים.

יואב קיש: לא, אתרים 50, הוא גם אמר.

אורי מקלב: לא, 200 חדשים.

אורי מקלב: 700 הסבה.

<אייל אילוז: 200 אתרי דור 4 חדשים.

אורי מקלב: כמה עשית הסבה?

אורי מקלב: אתם הסבתם את כולם, אמרת?

<אייל אילוז: פרטנר התחילה בשדרוג דור 4, היא בעצם הקדימה את כל החברות בכמה מאות והפער הזה נשמר עד היום.

<אייל אילוז: לגבי אתרים חדשים שהוקמו, עמודים, עם כל מה שמשתמע מכך, זה כ-50 ועוד 100 אתרים בתוך מבנים.

אורי מקלב: פלאפון, אתם הקמתם 70 חדשים?

יואב קיש: לא, גם, משהו כזה, אותם מספרים.

יואב קיש: אני צריך ללכת, קודם כל אני חושב שהדיון הזה מאוד חשוב, אני מברך את היוזמה ואת ה - - -

אורי מקלב: הכי חשוב שיהיו דיוני המשך.

יואב קיש: נכון, בעיקר נושא של מעקב ודיווח.

יואב קיש: אני חושב, משרד התקשורת, שיש לכם אחריות מאוד כבדה בעניין הזה.

יואב קיש: ברור שיש החלטה לפתחכם בנושא גולן שזו החלטה שיש לה משמעויות ואני גם מאוד מסכים עם מה שאמרת, אף אחד פה לא רוצה להרוג את חברות הסלולר, אנחנו מבינים שאלה גם חברות שצריכות להרוויח, אולי לא כמו שבעבר היו מרוויחות, שזה היה קצת מוגזם, על חשבון הלקוחות, אבל עדיין, בשביל להרוויח ולהשקיע בתשתית ושאנחנו כלקוחות נקבל גם רמת שירות מינימלית.

יואב קיש: אני חושב שהנושא של המעקב ביהודה ושומרון, הפרויקט הזה, הוא ביטחוני-צבאי, חייב להמשיך ולקבל על זה גם את ההיערכות.

יואב קיש: ובאמת תודה לחברות שהגיעו וליושב ראש - - -

אורי מקלב: אני רוצה בסעיף סיכום אחד שאני רוצה להגיד בסוף, אם אתה כבר הולך, אני רוצה לפנות למשרד התקשורת להאיץ את התהליך של להעביר לטכנולוגיה מתקדמת כדי שכל הנושאים האלה של הקרינה והתשתיות והקליטה יופחתו ויצומצמו, בעיקר, שלמה, על ידי תמריצים.

<שלמה פילבר: לחשתי לה לרשום בצד את תכנית העבודה, שצריך לבדוק - - -

אורי מקלב: אז ברוך שכיוונתי לדעת גדולים.

יואב קיש: יש לחברה אינטרס כלכלי - - -

אורי מקלב: במיוחד החברות, במצב הכלכלי שלהן, ואני אומר לך עוד כשאתה נמצא פה, אני חושב שחברות צריכות להרוויח.

אורי מקלב: אני לא רואה בהם טייקונים, נכון, פעם אתם הגזמתם ולכן קיבלתם מכה קשה, הפער שהיה אז היה מוגזם לפי כל קנה מידה של מחיר הסלולר.

אורי מקלב: אתם קיבלתם מכה, אולי חזקה מאוד, אני חושב שאתם צריכים להחזיק את עצמכם מכיוון שבסופו של דבר עובדים צריכים לקבל משכורת, צריכים לקבל יחס, צריכים לקבל תנאים, והלקוחות צריכים לקבל שירות וצריכים לקבל תשתיות.

אורי מקלב: בסופו של דבר, אם אנחנו פוגמים, אז בשביל 30, 40 שקל קיבלת הרבה.

אורי מקלב: אני לא סוציאליסט בתפיסה שלי, גם, אבל לא לגמרי, קצת קפיטליסט, קצת, אז אני נותן אבל קצת, לכן אני חושב שמותר להם להרוויח ואני חושב שחשוב להרוויח, וכל עובד שבא אליי הביתה - - -

מיכל בירן: אני פשוט מתאפקת כי אני מחכה לתורי, אני רק רוצה להבין, זה הסיכום?

אורי מקלב: לא, זה היה רק כשיואב, חברנו הנאמן - - -

מיכל בירן: סיכום ביניים.

יואב קיש: אני בסך הכול מאוד מסכים עם כל מה שנאמר.

אורי מקלב: בבקשה, חברת הכנסת מיכל בירן.

<שלמה פילבר: בואי נחסוך לך, לפני שאת מתחילה להתפרץ, אני לא רואה באופק את מה שאת רוצה להגיד, אבל עכשיו תגידי את מה שאת רוצה.

אורי מקלב: מה, אתם ככה יודעים?

אורי מקלב: אתם מדברים בטלפתיה או בטכנולוגיה חדישה שאני לא מכיר אותה?

מיכל בירן: זה עניין של שמירה על מסורת, פולניות מתכוננות תמיד לתרחישים הגרועים ביותר.

<שלמה פילבר: עכשיו תגידי מה שרצית, יש לנו סיכום כבר קיים.

מיכל בירן: דבר ראשון, אני חושבת שאחד הדברים החשובים שעולים מהדיון הזה, ועליו אני מסכימה, זה שתשתיות עולות כסף וכשחוסכים בזה איכשהו תמיד משלמים ביוקר.

מיכל בירן: זה כמו עם נעליים.

<שלמה פילבר: אגב, מספר שחשוב שהוועדה תדע, זה שההשקעה הקבועה של חברות הסלולר בתשתיות כל שנה, פחות או יותר, נע בין מיליארד וחצי ל-2 מיליארד שקל.

<שלמה פילבר: זאת אומרת אלה הסכומים שאנחנו מדברים בהם.

אורי מקלב: מתוך תקציב של כמה?

<שלמה פילבר: מתוך הכנסות של 12-13 - - -

אורי מקלב: אבל יש ירידה ממה שהיה קודם?

אורי מקלב: בתכניות העבודה שמעבירים לכם?

<שלמה פילבר: חלק מהניסיונות של החברות לחסוך הם כמובן גם בסעיפים האלה.

אורי מקלב: זה בדיוק התפקיד שלכם.

אורי מקלב: היום במצב הזה התפקיד שלכם הוא לאין ערוך חשוב, שומרי הסף.

אורי מקלב: פעם הייתם עושים רפורמות, אבל אחרי הרפורמות נשאר לכם תפקיד מאוד חשוב בעניין הזה.

מיכל בירן: אני הייתי באמצע משפט, שלמה קטע אותי, אז אני חוזרת חזרה לעניין.

מיכל בירן: בקיצור, תשתית עולה כסף, זה נכון בתקשורת, זה נכון בתחבורה, אין מה לעשות, זה עולה כסף.

מיכל בירן: אני כן רואה פה עניין מהותי שהוא כן עניינו של הרגולטור וכן עניינה של המדינה וזה הפטיש הזה שיהיו מלא רשתות כאן.

מיכל בירן: כמה יש בארצות הברית?

מיכל בירן: שלוש, משהו כזה?

מיכל בירן: שלוש חברות שמספקות תשתית בארצות הברית.

מיכל בירן: אז בישראל צריך חמש.

מיכל בירן: כאילו יש קצת גבול לתפיסה העצמית שלנו.

מיכל בירן: אני אומרת יש דברים שבסדר, זה וירטואלי, זה טוב שלציבור יהיו מלא אופציות, אבל בסוף בדברים כמו תשתית שהם מאוד יקרים, בסוף אין ארוחות חינם, מישהו ישלם על זה, בסופו של דבר זה יגולגל לציבור בדרך כזאת או אחרת כי אין מה לעשות, זה עולה כסף אז אין איך לשחק עם זה.

מיכל בירן: אני כן חושבת, שוב, הרגיע אותי שלמה, אבל אני לא רגועה, כי אני כל הזמן שומעת שמועות על זה שמתנהל בין פלאפון ואקספון משא ומתן מתקדם לשיתוף רשתות.

מיכל בירן: מלכתחילה זה היה מופרך שאקספון תקים רשת משל עצמה, אבל אין בעיה, שלא יקימו רשת, לא צריך פה כל כך הרבה זה, שיהיו מפעיל וירטואלי, שישלמו לרשת הגדולה שהם רוכבים עליה את דמי השימוש, ירוויחו מזה סלקום, ירוויחו מזה פלאפון, ירוויחו מזה פרטנר והוט כבר עשו הסדר אחר, ירוויחו מזה הגדולות על זה שהן משקיעות בתשתית ועושות את כל האופרציה שקשורה לזה וגם העובדים לא ייפגעו, כי למי שלא מכיר, ואת החלק הזה אתה לא מכיר, שכן יש הוראה שיצאה בהנחיה של משרד התקשורת, בגלל החשש מזליגת סודות מקצועיים בין העובדים של שתי החברות שאמורות לעשות שיתוף רשתות ובעצם להקים תאגיד חיצוני שיהפוך את העובדים לעובדי קבלן, על כל המשמעויות של זה.

מיכל בירן: במקום שבו הציבור הרוויח מזה ויש באמת שתי חברות שעושות ביחד שיתוף רשתות אז יש על מה לדבר, אבל במקום שבו יש חברה אחת פיקטיבית שאין לה עובדים, ודאי שאין חשש מעובדים שלא קיימים שידליפו סודות לעובדים שקיימים.

מיכל בירן: הדבר הזה הוא מופרך ואז הפגיעה היא לא מידתית בעובדים.

מיכל בירן: שוב, לי יש מדרג מאוד ברור, הציבור בא קודם, אחר כך העובדים, אחר כך החברות.

מיכל בירן: כל השלבים האלה חשובים בשביל שהמערכת תפעל, אבל פה אני כן דואגת ואני מצטערת, שלמה, כל הזמן מגיעות אליי שמועות על זה שאקספון ופלאפון כן במצב מתקדם והם יביאו לך, ישימו לך על השולחן הסכם לשיתוף רשתות ואז יהיה לנו קשה לעשות את האחורה פנה.

מיכל בירן: זה מדאיג אותי.

מיכל בירן: אני שמחה שאתה שם, אני סומכת על יכולותיך - - -

<שלמה פילבר: שבוע לפני כן אנחנו יושבים, בסדר.

אורי מקלב: אבל מה את יודעת להגיד לנו, שיש הסכם ביניהם על - - -

מיכל בירן: שהם יושבים עכשיו ממש ברמת הניסוחים על הסכם בין אקספון ופלאפון על שיתוף רשתות.

מיכל בירן: אנחנו, חלק מההסכמה שלנו, שמאוד אהבתי אותה ואהבתי את הכיוון ואני מפרגנת לשלמה פילבר, מנכ"ל משרד התקשורת, שכן אמר שהוא לא יקנה שטויות וקשקושים.

מיכל בירן: אם אקספון לא מתכוונים להביא מהנדסים, לבנות תשתיות, לתת את חלקם בשיתוף רשת, אלא רק לעשות כאילו שיתוף רשת, אז הוא לא ייתן לזה לקרות.

מיכל בירן: אבל אני, כמו שאמרתי, מודאגת.

אורי מקלב: מה ההבדל בין השותפות בין פרטנר להוט?

מיכל בירן: פרטנר והוט, שתיהן הביאו את חלקן, ממה שאני מבינה, לעסקה.

מיכל בירן: לא הייתה חברה אחת שמשקיעה את כל ההשקעות במהנדסים, בטכנולוגיות, משקיעה את כל זה וחברה אחרת כאילו עושה את שיתוף הרשת ובעצם רוכבת עליה.

אורי מקלב: מיכל, בואי נשאל את אייל, החברה שלכם שאתם הקמתם היא לא חברה, בסך הכול עובדי קבלן, ולקחתם את כולם מהעובדים שלכם?

<אייל אילוז: זה ממש לא חברת קבלן.

<אייל אילוז: זה חברה עצמאית, עובדים מאוד מאוד גאים לעבוד בחברה הזאת, אני מזמין אתכם לבקר שם, העובדים הם עובדים שעברו בשתי החברות והם עברו לחברת PHI, חברה עם תקציבים משלה, עם תרבות משלה, עם אסטרטגיה משלה.

מיכל בירן: בסדר, אתה יודע, בשנייה אפשר לסגור אותה באיזה שינוי רגולטורי.

מיכל בירן: אבל שוב, אני אומרת, במקום שבו היו שתי חברות אמיתיות עם עובדים, עם תשתיות, עם תחנות, אז יש איזה הצדקה לדבר הזה.

מיכל בירן: אבל במקום שבו יש מפעיל וירטואלי שמתחזה לחברה אמיתית שמקימה תשתית, אז יש לי בעיה עם פגיעה לא מידתית בעובדים.

מיכל בירן: זה מה שאני אומרת.

<יחיאל שמן: אני רוצה רק לומר, בנושא של PHI, שהתהליך שנעשה, אני יודע שהיום החברה כבר מתאזנת, אבל לקח לה המון זמן להתאזן, העובדים לא כל כך רצו לעבור ל-PHI בהתחלה, היה שם מהלך מאוד מאוד אגרסיבי, הרבה עובדים הלכו הביתה וגם אלה שנשארו ונכנסו לחברה, הרבה מהם הלכו הביתה, היום כשהם עובדי PHI, וכמעט 50% מהחברה עם עובדי קבלן היום.

<יחיאל שמן: תקן אותי אם אני טועה.

<אייל אילוז: אתה טועה בענק.

אורי מקלב: לא ידעתי שאתה מומחה לחברת פלאפון, לא ידעתי שאתה גם מומחה לחברת פרטנר.

<קריאה: הוא מומחה לוועדי עובדים.

אורי מקלב: אני רוצה לפנות ליפעת בס, או עורך דין זיו גלעדי, מהרשות להגבלים עסקיים.

אורי מקלב: אז אתם יכולים להגיד מנקודת המבט שלכם איך אתם רואים את התמונה בכל השותפויות שאנחנו אולי רוצים לעשות, או שחלק קיימות, לגבי ההגבלים העסקיים.

אורי מקלב: גם בנושא שדיברה עליו חברת הכנסת מיכל בירן, וגם הנושאים האחרים שעד עכשיו דיברנו עליהם.

<זיו גלעדי: אני חושב שאין לנו הרבה להוסיף על מה שנאמר פה.

<זיו גלעדי: את השותפות בין הוט ופרטנר אישרנו, כרגע אין על הפרק שום שותפות נוספת שנבדקת על ידי הרשות.

אורי מקלב: אתם התערבתם בנושא של גולן וסלקום, אתם מודעים?

<זיו גלעדי: לגבי ההסכם הנוכחי, כן.

<זיו גלעדי: ההסכם הנוכחי בבדיקה, קיבלנו הרבה - - -

אורי מקלב: מה שאמר שלמה קודם, שהוא בודק גם את הנושאים של פגיעה בתחרות, ברגע שכולם יהיו על תשתית אחת וכולם יעבדו על אנטנות קיימות.

אורי מקלב: איך אתם רואים את זה?

<זיו גלעדי: הבדיקה שלנו נעשית במקביל, אני חושב שאנחנו גם די מתואמים עם משרד התקשורת בשלב הזה.

<זיו גלעדי: זה בהחלט אחד החששות שאנחנו בודקים, זאת אומרת ההפחתה במספר התשתיות כמשהו שיפגע בתחרות.

<זיו גלעדי: כרגע עוד אין לנו ממצאים סופיים.

<זיו גלעדי: אני כן רוצה להגיד במישור הכללי, שלא בהכרח יש סתירה בין תחרות לבין השקעה בתשתיות.

<זיו גלעדי: משרד התקשורת, כרגולטור הייעודי, הוא גם עוסק בחיוב - - -

מיכל בירן: זה מבוסס אמפירית איפשהו?

מיכל בירן: כי אני מכירה, למשל בתשתיות לתחבורה, מפריטים רכבת, אין מה לעשות, חברה שבאה לעשות כסף, לא משקיעה בתשתיות ויש תאונות דרכים.

מיכל בירן: אז אני תוהה אם זה מבוסס אמפירית, כשאתה אומר שאין סתירה בין הדברים.

<זיו גלעדי: כן, התשובה היא כן.

<זיו גלעדי: אין ממצאים אמפיריים שאומרים שמונופולים משקיעים יותר בתשתיות בגלל שהרווחים שלהם יותר גבוהים.

<זיו גלעדי: אני חושב שזה לא - - -

מיכל בירן: יש ממצאים אמפיריים שאומרים שכן גופים בבעלות המדינה, שיש להם איזה שהוא אתוס של שירות הציבור, כן משקיעים בתשתיות יותר מאשר גופים פרטיים?

<זיו גלעדי: זה לא המצב פה, אז אני לא מוצא לנכון להתייחס לזה.

מיכל בירן: אני מסכימה, בהקשר הזה.

אורי מקלב: בחלק הזה, אני לא יודע, אני אומר משהו מהרגשה אישית, לא יותר מזה, שלא קיימת תחרות אמיתית בין החברות הסלולריות והמחיר שכל אחד מקבל, העברת המנויים, כל אחד השלים עם עצמו.

<שלמה פילבר: תחרות קיימת במובן הזה שפעם לקוח, בשביל להתנתק מחברת סלולר היה צריך לעבור ויה דולורוזה, היום הוא לא מקבל שירות, בתוך חצי שעה הוא מרים טלפון לחברה אחרת, מבקש תכנית אחרת ותוך זמן מאוד קצר הוא עובר, עם המספר שלו.

<שלמה פילבר: כל הדברים האלה קרו בעקבות שורה שלמה של רפורמות.

<שלמה פילבר: אבל ברגע שהכוח נמצא בידיים של הלקוח, אם חברה אחת מחר, תיאורטית, תקפיץ את המחיר שלה ב-100 שקלים זה ייקח זמן קצר מאוד עד שהלקוחות שלה יברחו לחברה שנותנת את המחיר הזול יותר.

<שלמה פילבר: לכן התחרות קיימת, היא נמצאת בידיים של 8 מיליון לקוחות שיום יום בודקים.

<שלמה פילבר: תראה, מספר מדהים, שהוא בעייתי אפילו מבחינתנו, מספר הניודים שהיו בשנה האחרונה בין החברות הסלולריות הוא 2.5 מיליון.

<שלמה פילבר: שזה הרבה יותר ממה שאני חושב שצריך כי בנטו זה היה 250,000.

<שלמה פילבר: זאת אומרת בערך 90% עברו וחזרו ועברו וחזרו וכל הזמן בדקו תכניות וכל מיני דברים מהסוג הזה.

<שלמה פילבר: בסוף, כשאתה מסתכל על האיזון בין החברות האחוזים בנטו היו 10% בלבד.

<שלמה פילבר: אבל עוברים.

אורי מקלב: יש לנו דיון אחר לגבי אמינות, לגבי התכניות האלה, ממה אנשים לא מרוצים, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.

אורי מקלב: זה דיון שהוא גם לא בדיוק הוועדה הזאת - - -

<שלמה פילבר: אני מדבר על מספרים, לא על הסיבה למה.

אורי מקלב: זה יפה מאוד, מכיוון שבין קופות החולים, כמה שאנחנו רוצים לנייד אותם, הם קיימים באחוז קטן, מכיוון שאנשים פחות עושים את זה.

אורי מקלב: טלפון זה לא קופת חולים, הניוד הזה הוא אולי יותר מדי, אבל לפעמים הוא נעשה לא רק מתכניות, לפעמים מאי שביעות רצון ואת זה צריך לבדוק.

<שלמה פילבר: אני מסכים.

אורי מקלב: בתכניות אחרות תחרות כזאת זה אולי לגיטימי וזה טוב, התאמה של התכנית לצרכים.

<שלמה פילבר: אני מסכים ואחד הדברים שאנחנו בודקים, מתוך ראייה שהעולם החדש של הסלולר הוא כזה שהמחירים הם די דומים ושכולם לוקחים חבילות הכול כלול, אז יכול להיותש התחרות שתתפתח תהיה - - -

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: אני מחזיק כאן את 'אמון הציבור', הם נתנו לי מסמך - - -

<שלמה פילבר: רמת השירות, זה צריך להיות הכיוון שלנו, שהתחרות תהיה על רמת השירות.

אורי מקלב: יפה, לכן זה חשוב לי, זו יכולה להיות אינדיקציה אמיתית אם הניידות קורית בגלל חוסר שביעות רצון.

אורי מקלב: זה גם למטרה שלך, אני שם את העין בדיוק במשבצת המתאימה, תלונה מאפריל 2015, 'הצרכנית תניידה מחברה ג' לחברה א', הובטח לה בין היתר שלא יהיו בעיות קליטה אך בפועל לצרכנית היו בעיות קליטה והיא התניידה בחזרה לחברה ג'.

אורי מקלב: עקב כך חויבה בכל מיני חיובים למרות שהובטח לה אחרת'.

אורי מקלב: אתה רק מבין, ההתניידות הזאת בגלל חוסר שביעות רצון, מה זה גורם.

<אבי מלכה: שלום לכם, אני נציג ועד העובדים של חברת סלקום.

<אבי מלכה: אני נמצא כאן ביחד עם עוד שניים מחבריי, אורי ומשה.

<אבי מלכה: אני שמעתי את הדיון, יש לי המון מה לומר כי אני עובד בחברת סלקום כבר 20 שנה, בעולם הטכנולוגי.

אורי מקלב: קח בחשבון שזו לא ועדת הרווחה פה.

<אבי מלכה: בדיוק, אני לא שם.

<אבי מלכה: אני כן רוצה לציין שבכל סיטואציה שתיווצר, גם אם זה לנושא שמדברים פה, איחוד רשתות וקנייה של חברה כזאת או אחרת, צריך לזכור תמיד שכל המהלכים האלה שקורים כתוצאה מהרפורמות שקרו, יש כאן מאחורי כל הנושא הזה גם עובדים, אנשים עם בתים משלהם, עם משפחות משלהם.

<אבי מלכה: חשוב שנזכור את זה.

<אבי מלכה: מה שקורה כרגע, מבחינת מה שהזכירה חברת הכנסת מיכל בירן, איחוד של רשת שהשקיעו בה מיליארדים, שבא קבלן, מישהו, שבא ואומר 'אני רוצה לעשות הסכם שיתוף פעולה עם חברת פלאפון' ולא מביא איתו שום דבר חוץ מכסף, הדבר הזה גורם להוצאת עובדים מחברת האם שלהם, שזו חברה שמשקיעה בעובדים שלה ומוציאה אותם לחברה קבלנית.

<אבי מלכה: במיוחד בתקופה הזאת שאנחנו נמצאים היום, שכל המטרה שלנו היום, כולל ההסתדרות, כולל הממשלה, פועלים בלהחזיר עובדים, להוציא אותם מהחברות הקבלניות ולהעסיק אותם בהעסקה ישירה.

אורי מקלב: אתה צודק, אבל איחוד בין חברות באופן טבעי גורם לפיטורי עובדים.

מיכל בירן: אבל אנחנו לא מדברים על פיטורים, אנחנו מדברים על שינוי אופן ההעסקה, שינוי בסטטוס.

<אבי מלכה: אנחנו מדברים על לקחת עובד, להשאיר אותו באותו מקום ולהחליף לו את התג ולהגיד לו 'מהיום אתה עובד של חברה אחרת'.

מיכל בירן: במיוחד כשלפלאפון יש פה עבר ויצא פסק דין על שמה של התנכלות לעבודה מאורגנת וזו יכולה להיות בשבילם גם דרך - - -

<אבי מלכה: אם היה מספיק זמן היינו גם מביאים את התוצאות ההרסניות שיכולות לקרות ממהלך כזה שבעתיד הנושא של להוציא עובדים מחברה אחת ולשים אותם בחברה אחרת ותיתן שירות בחזרה לאותה חברה שהם עבדו בה קודם, יכולות להיות לה השלכות שמחר לא תהיה לנו שליטה עליהם.

אורי מקלב: אתה צודק, אנחנו בהחלט כואבים וזה נכון וצריך להגן על - - -

מיכל בירן: כשאין הצדקה לטובת הציבור.

מיכל בירן: כשיש הצדקה לטובת הציבור זה סיפור אחד, אם אין הצדקה אז זה לא מידתי.

אורי מקלב: גם הצדקה וגם לא משהו דורסני.

<אבי מלכה: אפשר לקיים את אותם מהלכים כאשר העובדים נשארים בחברת האם שלהם, אין שום בעיה.

<אבי מלכה: דבר נוסף שרציתי להוסיף.

<אבי מלכה: זה לא קשור אלינו, אבל כן יש פה הערה מאוד חשובה.

<אבי מלכה: שמעת את החברות שמדברות על קושי בהקמה ובכיסוי ביהודה ושומרון ובשכונות חדשות שקמות.

<אבי מלכה: מתעוררת שכונה חדשה, הדיירים נכנסים ואין להם קליטה.

<אבי מלכה: אני חושב שצריכה להיות פה איזה שהיא קריאה מהוועדה הזאת או מוועדות אחרות לראשי הרשויות המקומיות לתת סיוע בנושא הזה של לשפר.

<אבי מלכה: לא יכול להיות שחברות פרטיות יתמודדו לבד עם ההגבלות האלה.

<אבי מלכה: זה לא יכול להיות.

אורי מקלב: זה נכון בחלק הזה.

אורי מקלב: יכול להיות שזה צריך להיות מובנה כשהקבלן בונה, כמו שאנחנו מבינים שמכינים תשתית לדוד שמש - - -

<אבי מלכה: זה כמו שאתה שם תשתית למזגן ותשתית ל - - -

אורי מקלב: בסופו של דבר כל אחד רוצה ככה, שהאוטובוס יעבור על ידו אבל לא מתחת לבית שלו.

אורי מקלב: אנשים מאוד רוצים, בסופו של דבר הוא גם צריך את הפלאפון, אנחנו לא מדברים על זה שהיום בכלל כל הנושא של הסלולר הוא גם חלק מהמצב הביטחוני, יש לו השלכות ביטחוניות וחירום, שאנחנו בכלל לא דיברנו על זה.

אורי מקלב: אני רוצה לדבר על זה, מנהלת הוועדה גם כתבה לי כמה דברים, רק הזמן לא מאפשר.

אורי מקלב: חוסר הקליטה, אנחנו דיברנו בשימוש הרגיל, אבל כשזה מגיע לשעת חירום, כשזה מגיע לבעיות האלה, אז המשמעויות שם הרבה יותר חמורות.

אורי מקלב: אנחנו יודעים כשיש אירוע, אז בכלל - - - אני מבין גם מה שאתה אומר, שהבעיות בקליטה שיש לנו היום זה גם עומס על עובדים, אחרי שפיטרו, בסופו של דבר התנאים של העובדים כאן הורעו.

אורי מקלב: זה במובנה, אתם כבר נמצאים ודאי שלא בסטטוס שלכם.

אורי מקלב: אני אומר, איך שלא יהיה העובדים שנשארו ספגו גם הרבה מהתהליכים האלה שקרו.

אורי מקלב: זאת אומרת פעם אחת כאלה שהלכו הביתה אחרי הרבה שנים, אחרי כל אחד כזה עומדת משפחה, בפעם השנייה אלה שנשארו, גם התנאים, כל הדברים, העומס הוא יותר, עבודה יותר קשה, אין ספק ש- - - ועכשיו בכלל להעביר אותם סטטוס, אז בכלל אתה פרצת את הכול.

<ליאור ורונה: שמי ליאור ואני מנכ"ל פורום החברות הסלולריות.

<ליאור ורונה: פורום החברות הסלולריות שאמון על הטיפול בנושא של הקרינה מול הציבור, התקשורת והרגולטור.

<ליאור ורונה: אני לא ארחיב, אני אגיד משפט אחד.

<ליאור ורונה: החברות פועלות באחריות ובשקיפות בכל הנושא של קרינה ובעצם פועלות על פי הנחיות המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות והיום גם נעזרות במכון תנודה, שהוקם על ידי ממשלת ישראל.

<ליאור ורונה: יש פה שני דברים.

<ליאור ורונה: מדברים פה על הרבה דברים שלא קשורים לפורום, מה שכן קשור לפורום זה נושא של קרינה וקליטה ואי אפשר להתעלם מהעובדה שתהיה לך פחות קרינה ככל שתהיה לך יותר קליטה וכדי שתהיה יותר קליטה אתה חייב הרבה אנטנות.

<ליאור ורונה: אבל אנחנו יכולים לשחק הרבה משחקים, יש דבר אחד שהוא ברור, רוב השימוש, ואמרו פה הנשים, ואמר פה מנכ"ל משרד התקשורת, במרכזי ערים, שם נמצאים הילדים, שם נמצאים המשתמשים, ושם גם צריכים אנטנות וכמה שיותר.

<ליאור ורונה: כל התורה, הממונה על הקרינה יכול להסביר יותר טוב ממני, וכבר הסביר, אני אומר רק שני דברים.

<ליאור ורונה: בידיכם, המחוקקים, לעשות גם מעשה כדי שכל הבעיות שאתם מעלים בנושא קליטה ייפתרו.

<ליאור ורונה: יש שני דברים שבידיכם.

<ליאור ורונה: דבר אחד, אנחנו מתמודדים היום עם שלל הצעות חוק, גם חדשות וגם ממוחזרות מכנסות קודמות, שמדברות על הגבלת הקמת התשתית, במרכזי ערים ובכלל במדינת ישראל.

<ליאור ורונה: היחידים שנמצאים ונלחמים בנושא הזה הם משרד התקשורת, הוא היחיד שעומד מול זה, והחברות הסלולריות.

<ליאור ורונה: כלומר בחקיקה הזאת שאתם, לא אתם דווקא באופן אישי, אבל שהכנסת מנסה לחוקק כדי להגביל את האפשרות של החברות מלהקים תשתית, גם אתם אחראים לנושא הזה שיש בעיות קליטה.

<ליאור ורונה: הדבר השני, שגם ביכולתכם ליזום.

<ליאור ורונה: נתנו פה דוגמה על ארצות הברית, על רשתות בארצות הברית.

<ליאור ורונה: בארצות הברית יש חוק פדרלי שמחייב גם את הרשויות הפדרליות להקים אנטנות על גבי מוסדות ציבור, על גבי מקומות שהם שייכים לציבור, על גבי מקומות ששייכים לממשל הפדרלי ולממשל המרכזי.

<ליאור ורונה: מחייבים אותם, לא נותנים אפילו אפשרות למנוע, למה?

<ליאור ורונה: כי מבינים שזו תשתית לאומית.

<ליאור ורונה: גם אתם, כחברי כנסת, יכולים לחוקק חוק מאוד פשוט.

<ליאור ורונה: לא צריך לחשוב, פשוט להעתיק אותו מהחוק האמריקאי ולחייב את כל המוסדות העירוניים שלכם ואת רשויות השלטון על בסיס כל החברות הממשלתיות להקים על גביהם אנטנות סלולריות וזו הדוגמה האישית הכי טובה כדי להראות איך אפשר באמת גם לספק קליטה, גם להוריד קרינה ואולי חלק מהבעיות שדיברתם עליהן בנושא של קרינה ייפתרו.

אורי מקלב: ליאור, דיברת דברים של טעם, דברים חשובים, אבל אני כן רוצה להתייחס למה שאמרת, במיוחד באווירה הנינוחה.

אורי מקלב: בכל אופן לאור האווירה כמעט החברית והאינטימית שאנחנו נמצאים פה אני כן אתייחס למה שאתה אומר ונראה לי שגם מיכל תסכים לדבריי.

אורי מקלב: קודם כל בציבור המודעות היא לא כמו שאתה תיארת אותה, חלק קטן מהציבור מבין שכמה שהקליטה יותר טובה ככה הקרינה ירודה, מחוץ ממה שאמרנו כשההספקים - - -

<ליאור ורונה: אנחנו מתמודדים עם זה יום יום, אדוני צודק.

אורי מקלב: אז הציבור עדיין בטוח שאם יש לו אנטנה על יד הבית אז הוא יסבול והוא לא מבין שקושי בקליטה - - - אולי הוא תפס כשהוא נכנס למעלית, אז הוא קצת נזהר, אני רואה שאנשים במעלית לא מדברים בטלפון.

מיכל בירן: ועושים פרצופים למי שמתעקש לדבר במעלית.

אורי מקלב: בכל מקום שיש קשיי קליטה, עדיין אנשים לא מבינים שיש סנכרון בין מצבת האנטנות ומיקומן של האנטנות וריבוי האנטנות למצב היותר טוב שלהם, שזה לטובתם.

אורי מקלב: עכשיו אתה באת אליי וזרקת לפתחי, אמרת לי 'תעשה את זה בחקיקה', אני אומר לך בצורה הכי ישרה והכי דוגרית, בעברית, אם לא יהיה רקע נכון, אני לא מכיר הרבה חברי כנסת, בוודאי לא רוב חברי הכנסת, שיהיו שותפים לחקיקה כשהציבור נגדם, כשראשי הערים נגדם, זה לא יילך.

אורי מקלב: אנחנו צריכים רקע בשביל חקיקה, החקיקות שנעשות פה זה כשיש רקע מתאים ויש מצע מתאים.

אורי מקלב: זה חלק ממה שיש במערכת היחסים שיש בין הציבור לבין הנציגים.

אורי מקלב: אני אומר לך את זה, בגלל שאני חושב שיש לכם באתר הפורום מה להוסיף בעניין.

אורי מקלב: ואני אביא לך את הדוגמאות.

אורי מקלב: יש היום הסכמי גג, דיברתם על זה עכשיו, על שכונות חדשות, שאנחנו מקווים מאוד, כולנו באמת מייחלים שיהיה שינוי בכל הנושא של הדיור בארץ והבנייה, החסר בתוך הדירות, מדובר על תהליכים מזורזים וגדולים מאוד.

אורי מקלב: יש הסכמי גג עם עיריית אשקלון.

אורי מקלב: אני לא יודע אם אני רוצה להגיד את העיר הזאת עכשיו, אשקלון, זו לא הדוגמה הנכונה, אבל עשו הסכמי גג על 11,000 יחידות דיור.

אורי מקלב: אתם יודעים על מה אתם מדברים?

אורי מקלב: עיר שעושים.

אורי מקלב: איפה מונח בכלל ההסכם בעניין הזה?

אורי מקלב: איפה אתם נמצאים במפגשים שלכם עם ראש העיר?

אורי מקלב: לא במקרה הזה, הוא כבר לא נמצא, אבל ערים דומות.

אורי מקלב: מדברים עכשיו על עשרות על עשרות אלפי יחידות דיור.

אורי מקלב: יש כאן בוועדות הכנסת, היו כאן לפני שבוע בוועדה של התחדשות עירונית שאני חבר שם, הופיעו כל ראשי הערים, כולם, מי שכבר נמצא אצלו הסכמי גג ומי שלא נמצא אצלם הסכמי גג.

אורי מקלב: הסכמי גג, אני לא יודע אם אתם יודעים, אלה הסכמים לבנייה מאוד מואצת ומאוד רחבה.

אורי מקלב: שם תכניסו את זה.

אורי מקלב: כמו שכולנו מבינים שכשעושים תשתיות התשתיות הן הנדבך המרכזי בכל נושא של בנייה חדשה, התשתית על כל ענפיה, מכבישים, מדרכות ועובר דרך מוסדות הציבור וכל השירותים הנלווים לכך, אולי אפשר היום גם טכנולוגיות חדשות, אני לא יודע מה זה אומר הסיבים האופטיים, הסיבים האופטיים יכולים לתת מענה לדברים האלה?

אורי מקלב: מי יש כאן מהטכני?

אורי מקלב: הסיבים האופטיים יכולים לתת מענה לקליטה?

<קריאה: לא, עדיין צריך אנטנות בשביל המכשירים הניידים.

<קריאה: הסיבים מחברים בין האנטנות.

אורי מקלב: אבל יכול להיות שזה יכול להועיל.

אורי מקלב: אומרת גם מנהלת הוועדה, היא חכמה, מדובר היום על כל הערים האלה שצריכות להיות עם טכנולוגיות חדשות ובדבר הזה נלך אחורנית.

אורי מקלב: לכן צריך לעשות עבודת רקע חזקה על ידכם.

אורי מקלב: אני גם לא מבין למה אתם לא נפגשים עם ראשי הערים בעניין הזה, לשכנע אותם - - -

<ליאור ורונה: אנחנו נפגשים, אדוני - - -

אורי מקלב: וזה לא עוזר.

אורי מקלב: למה זה לא עוזר?

<ליאור ורונה: אנחנו נפגשים הרבה עם ראשי ערים, ואני אתן לך דוגמה אולי מהעיר שאני גדלתי בה ואדוני מכיר אותה היטב, אתה לא יכול לצפות לקליטה ברבי עקיבא, או ברחוב ירושלים, ולשים את האנטנה בבסר 3.

<ליאור ורונה: זה לא עובד, אדוני.

<ליאור ורונה: צריך לשים אנטנה ברבי עקיבא או ברחוב ירושלים.

אורי מקלב: הר שלום והר הברוגז לא עוזרים לזה?

<ליאור ורונה: אני מכיר היטב את העיר הזאת כמו את כף ידי.

אורי מקלב: הר השלום והר הברוגז לא עוזרים?

<ליאור ורונה: נו, אתה רואה, עובדה שצריך לשים את זה על עיריית בני ברק שברחוב ירושלים ועיריית בני ברק עצמה רוצה להוריד את האנטנות.

אורי מקלב: אני גרתי ברחוב יוסי, לא רחוק מרחוב ירושלים, כנראה שהיינו שכנים.

<ליאור ורונה: אני למדתי ברמז, שהיה בית ספר חילוני.

אורי מקלב: ברחוב אנילביץ.

<ליאור ורונה: גדלנו באותה שכונה.

<ליאור ורונה: הייתה מובלעת חילונית פעם שם, אבל כבר לא.

אורי מקלב: אני למדתי בתלמוד תורה רבי עקיבא.

אורי מקלב: אז העולם הוא קטן.

אורי מקלב: ועם כל זה אני רוצה להגיד לך שכנראה ראש העיר, גם אם הוא מודע מקצועית לדבר הזה, אבל בגלל תושבי העיר שלו, הוא גם לא ייצא נגד תושבי העיר.

<ליאור ורונה: אבל, אדוני, מנהיג צריך לקחת אחריות ולגלות אחריות.

אורי מקלב: לכן אני אומר לכם שבסופו של דבר התהליכים צריכים להיות תהליכים משותפים.

אורי מקלב: אנחנו מוכנים להיות פרטנרים בעניין הזה בגלל שאנחנו חושבים שזה נכון, גם לגבי השירות של הלקוחות וגם לגבי הבריאות שלהם.

אורי מקלב: וזו האמת הנכונה, אנחנו לא מוכרים כאן דברים לא נכונים, אנחנו יודעים שהתהליכים הם נכונים.

אורי מקלב: יש כאן בעיה של דימוי ושל תדמית, צריך לפעול בעניין הזה וזה צריך להיות עניין של כל הזרועות.

אורי מקלב: אני גם חושב שמשרד התקשורת צריך להיות שותף בעניין הזה, בגלל שבסופו של דבר מה שחשוב לו זה האזרח והלקוח.

אורי מקלב: זה הוא עשה, הוא צריך להשלים את התהליך ובאיזה שהוא מקום אנחנו מודדים אותו באמצע.

אורי מקלב: זה תהליך מאוד רחב.

אורי מקלב: בעניין הזה, אני אמרתי לכם, הדימוי שלי זה מקררים ודברים טכנולוגיים חדשים בלי חיבור לחשמל.

אורי מקלב: נשארו לנו שני דוברים אחרונים, חשובים, עורכת דין בת אל דסה.

<בת אל דסה אסרסה: אני מ'אמון הציבור'.

<בת אל דסה אסרסה: אני העברתי את ה - - -

אורי מקלב: השתמשתי בו, כמעט ייתרתי לך את הדיבור, נכון?

אורי מקלב: הראיתי בקיאות במסמך.

<בת אל דסה אסרסה: כן.

<בת אל דסה אסרסה: אני רק אגיד כמה דברים.

<בת אל דסה אסרסה: מה שאני רוצה להגיד, כל הבעיות שהוצפו פה, בסופו של דבר פוגעים בלקוחות של חברות הסלולר, הצרכן.

<בת אל דסה אסרסה: מדובר פה במוצר שהוא חיוני, שהרבה פעמים הצרכן משלם כל חודש אבל הוא לא מקבל באמת שירות אמיתי באיכות טובה.

<בת אל דסה אסרסה: מהפניות שאנחנו מקבלים לארגון אנחנו רואים שיש הרבה צרכנים שסובלים מבעיות קליטה וחברות הסלולר הרבה פעמים לא משקפות את זה כשהן מצרפות את הלקוחות לחברה.

אורי מקלב: אתם מרגישים ריבוי של תלונות על קליטה?

<בת אל דסה אסרסה: כן.

<בת אל דסה אסרסה: מה שהעברתי זה לשנת 2015, אבל אם היינו בודקים אחורה אז היינו מוצאים שיש הרבה תלונות בנושא הזה.

<בת אל דסה אסרסה: אני חושבת שזה משהו שכן צריך לפתור ולבדוק.

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: אז העבודה שאתם עושים, אנחנו עכשיו פה לכם, פה עבורכם בעניין הזה.

אורי מקלב: תמשיכו לעשות ואנחנו נשמח לשתף פעולה.

אורי מקלב: יוסי עמרם, מהמשמר החברתי.

אורי מקלב: תציג את עצמך, אולי לא כולם יודעים, מהמשמר החברתי

<יוסי עמרם: אני גם פעיל חברתי ונציג של ארגוני זכויות האדם.

<יוסי עמרם: ברצוני להציג את התמונה שמייצגת את רוב אזרחי המדינה.

<יוסי עמרם: חברות הסלולר מתחרות ביניהן כמה שיותר לקלוט לקוחות ולהרוויח לקוחות ולנייד אליהן לקוחות, ביניהן, בין חברה לחברה, יותר מאשר לספק שירות חיוני ושירות אמין ללקוחות.

<יוסי עמרם: כאשר לקוח רוצה לנטוש חברה שהוא לקוח בה ולעבור לחברה אחרת, על פי החוק החדש של הניוד, מנסים לשכנע אותו ולשחד אותו, ליתר דיוק, באיזה חבילה או איזה הטבה או איזה מתנה.

אורי מקלב: לפתות אותו.

<יוסי עמרם: כן, להשאיר אותו אצלם.

<יוסי עמרם: מצד אחד.

<קריאה: מה רע בזה?

<יוסי עמרם: מצד אחד.

<יוסי עמרם: מצד שני, כאשר הוא מנסה לעבור להתנייד והוא מתנייד לחברה חדשה הוא לא מוצא הרבה הבדל בין החברה שהוא עבר אליה מהחברה הקודמת.

<יוסי עמרם: כל זה קשור בתשתיות ובקליטה, במיוחד על הקו הירוק, בערבה, בקעת הירדן וביישובים בצפון ובדרום או בהתנחלויות.

<יוסי עמרם: אנשים בוכים וסובלים סבל רציני מאי קליטה.

אורי מקלב: זה נכון, אני מקבל הרבה תלונות מקשישים ו - - - שאומרים שזו שאלת חיים ממש.

<יוסי עמרם: אדוני היושב ראש, חיילים רבים התלוננו בפניי, כפעיל חברתי, שאין להם קליטה בבקעת הירדן, בערבה, על הקו הירוק.

<יוסי עמרם: הדתיים החרדים שמשתמשים בטלפונים הכשרים, לא אכפת להם מה זה דור רביעי ומה זה דור שלישי, זה לא עניין שלהם, הם לא משתמשים בזה.

<יוסי עמרם: הם רוצים קליטה לשיחות טלפון ואס.

<יוסי עמרם: אמ.

<יוסי עמרם: אס וזה הכול.

<יוסי עמרם: חלק גדול מהם גם סובל, מוכרים להם טלפון כשר, כולל חברות ותיקות וחדשות, אבל אין להם שירות וזה לא מקובל.

אורי מקלב: תודה.

<יוסי עמרם: אדוני, ברשותך עוד דבר חשוב.

<יוסי עמרם: יש הרבה עולים חדשים שלא דוברי עברית, או אנשים מבוגרים, שבאים לחברה, אומרים להם 'אין לנו קליטה בטלפון' ומה עושים?

<יוסי עמרם: במקום להודות באמת, להגיד להם שבאזור שלהם אין אנטנה שמשדרת או הבעיה היא בעיה של קליטה, אומרים להם שהמכשיר לא טוב, 'בואו נספק לכם מכשיר חדש', מוכרים להם מכשירים חדשים, כולל כל מיני דברים, במקום להודות באמת שזו בעיית קליטה ולא בעיה של המכשיר.

<יוסי עמרם: זו עבירה פלילית, זו עבירה של - - -

אורי מקלב: זה לא רק לעולים חדשים, גם לעולים ותיקים.

אורי מקלב: באה אליי השבוע אישה בת 80 וכמה שהייתה צריכה להחליף מכשיר, דיברה עם חברה, אני לא רוצה להגיד את שם החברה, נמצאים פה הנציגים שלה, שלחו אותה לסוכן, התברר לה, אחרי חשבון או שניים שאלה סכומים אחרים ממה שהיא סיכמה.

אורי מקלב: היא מנסה להשיג את הסוכן עשרות פעמים והיא לא משיגה אותו.

אורי מקלב: רק למכור הוא ידע.

אורי מקלב: דרך החברה היא קיבלה את הסוכן.

אורי מקלב: אני לא רציתי להיגרר לשם, יש לי בזה - - -

<יוסי עמרם: אבל זה נושא חשוב מאוד, אדוני היושב ראש הנכבד.

<יוסי עמרם: אני אמרתי לנציג אחד החברות כאן שבידי מספיק חומר וראיות על פי חוק שאני יכול לפנות בתביעה ייצוגית נגד אותה חברה על מכירת ציוד ללא צדק.

אורי מקלב: יוסי, בגלל שאתה המשמר החברתי, שאתם עומדים על המשמר פה, נתתי לך גם לדבר על דברים שהם לא דווקא מעניין הדיון שלנו, אבל כל החברות נמצאות פה, אז שמענו את הדברים.

<יוסי עמרם: תודה רבה, אדוני היקר.

אורי מקלב: אני מאוד מעריך את זה, אבל אנחנו התמקדנו בנושא אחד.

אורי מקלב: התברר שיש לנו עוד שני דוברים קצרים, עורכת דין יעל כהן.

<שלמה פילבר: אני רוצה להתנצל, אני חייב ללכת, אבל הנציגים של המשרד נמצאים פה כולם, אם יש צורך.

אורי מקלב: לפני שאתה הולך אנחנו באמת רוצים להודות לכם.

אורי מקלב: משרד התקשורת לקח על עצמו מסורת של פעילות חשובה למען הצרכנים, הוכחתם יכולות מקצועיות להוביל תהליכים, אנחנו רק מרגישים שלקראת סוף התהליך הזה, כאן יש הרגשה שאולי זה הולך לברוח לנו.

אורי מקלב: בנושא הזה צריך לחזק את הדברים, לכן קיימנו את הישיבה.

אורי מקלב: אנחנו גם ראינו שיש פגיעה בצרכנים, זה לא רק הסכמים בין חברות ובעיה של עובדים, שזה חשוב מאוד, אני אומר שהרגולציה צריכה להכניס כאן את הציפורניים, לא רק את האצבעות, בעניין הזה ואנחנו נעשה ישיבות המשך.

<שלמה פילבר: בסדר גמור.

אורי מקלב: יעל, בבקשה.

<יעל כהן שאואט: תודה, אדוני.

<יעל כהן שאואט: אני חייבת לומר שאני עוד יותר מודאגת אחרי הדיון הזה מאשר לפני שהגעתי לדיון.

<יעל כהן שאואט: התשובות והנתונים שסופקו הם מבחינתי לא משביעים רצון.

<יעל כהן שאואט: חשוב לומר שיש עלייה של 50% בכמות התלונות אצלנו בנושא קליטה.

<יעל כהן שאואט: אני באופן אישי אצלי בבית אני לא יכולה לדבר.

<יעל כהן שאואט: פעם בגינה הייתי עוד יכולה לדבר, היום אני צריכה להסתובב בעיר כדי לחפש איזה מקום טוב.

<יעל כהן שאואט: אני חושבת שזו בעיה אמיתית, לא קיבלנו תשובות, לא מהחברות, לצערי, וגם לא ממשרד התקשורת.

<יעל כהן שאואט: אני חושבת שזה לא נכון להפנות את הצרכנים לחפש את החברה שנותנת את הקליטה הטובה ביותר משום שיש לזה עלות.

<יעל כהן שאואט: אני יכולה לתת את הדוגמה, כשאני עוזבת חברה, אני צריכה לשלם דמי מנוי מלאים ודווקא לא את החלק היחסי של התקופה שבה הייתי מנויה בחברה.

<יעל כהן שאואט: אני יודעת שהנושא מטופל על ידי משרד התקשורת, מחפשים פתרון, אבל מן הסתם אי אפשר להעביר את האחריות על כתפי הצרכן.

<יעל כהן שאואט: שני דברים אני רוצה לבקש.

<יעל כהן שאואט: קודם כל כמובן שמשרד התקשורת יפעל ויפקח על החברות וכמובן יבדוק את רמת ההשקעה, איך החברות פועלות כדי לשמר את איכות הקליטה ואת איכות השירות.

<יעל כהן שאואט: הדבר השני, אני חושבת שהמינימום שאפשר וצריך לדרוש, וזה תפקידו של הרגולטור, מחברות הסלולר זה לפרסם את מפת הקליטה שלהם, איפה יש קליטה, אבל גם איפה אין קליטה, משום שהיום בשנת 2016 בישראל אפשר לומר שכל החברות לא נותנות כיסוי מלא וקליטה מלאה בכל המדינה.

<יעל כהן שאואט: זו האמת וחייבים להשמיע את האמת.

אורי מקלב: יש דבר כזה, שאפשר לתת את מפת הקליטה של הסלולר?

אורי מקלב: יש אפשרות לעשות דבר כזה?

אורי מקלב: באיזה חברות נתנו את זה ואז התחרות תוכל להיות גם, כמעט, זה נראה לי קצת רחוק מדי, אבל השאלה אם טכנית יש דבר כזה.

אורי מקלב: מראש אני אומר, יש מקומות שאין קליטה אבסולוטית ויש מקומות שיש קשיי קליטה והדברים האלה משתנים.

אורי מקלב: הוא פעם כן נמצא ופעם לא נמצא ומשנים את האנטנות.

<חיים גרון: טכנית הדברים אפשריים, יש לזה כל מיני השלכות שאני לא רוצה לגעת בהן פה, כי - - -

אורי מקלב: אבל תחשבו על זה.

אורי מקלב: יכול להיות שאם אנחנו לא נצליח להתגבר בדרך אחרת על הקליטה, יכול להיות שמסמך רשמי של כל חברה, איפה יש לה קשיים, איפה יש לה חוסר בקליטה, הם לא עומדים ביעדים או בסטנדרט, זה יגיע לזה ואז התחרות תהיה על זה.

אורי מקלב: אני לא רוצה להגיע לשם, אני חושב שזה באמת קצת דרקוני ללכת על דבר כזה, אבל אני אומר לך שאני כצרכן, זה כל כך קשה ואני בטוח שאני מייצג את כולם, קשיים בקליטה זה מציק מאוד ללקוח.

אורי מקלב: מי שאין לו את זה לא מבין את זה, מי שסובל מזה יודע מה זה הניתוקים החוזרים והנשנים, מה זה מקומות שהתחלת לדבר, בבית, אתה לא יכול לדבר.

אורי מקלב: זה לא אזרח אחד, מדובר כאן על עשרות אלפים, הרבה לקוחות שיש להם קשיים מאוד גדולים בדירה שלהם, או שהם הולכים לכיוון, 'רגע, אני אלך רגע לצד, עכשיו אתה שומע אותי יותר טוב?

אורי מקלב: ' הוא כבר יודע בתוך הבית שלו, במשרד שלו ובמקומות אחרים, איפה - - - לכן אם בסוף לא נצליח להתמודד בדרך אחרת אולי נלך על משהו כזה ואז תחשבו על זה.

אורי מקלב: אבל בוא לא נרחיב בזה, כמו שאתה אמרת.

<חיים גרון: רק משפט אחד אולי בכל זאת, במסגרת המכרז של הדור הרביעי הכנסנו דרישות מפורטות לכיסוי, גם של שטח וגם של אוכלוסייה, ולגבי כיסוי בדור 3, שזה הדור העיקרי שקיים במדינת ישראל, ודור 2, קצת פחות, זה נמצא בתהליך של שימוע כדי לקבוע סטנדרט ונורמה של כיסוי שטח ואוכלוסייה.

<חיים גרון: לפעמים יש לך שטח גדול, כמו בנגב, אין בו הרבה אוכלוסייה, אבל עדיין יש כבישים ויש מקומות וצריך לכסות אותו, ולפעמים השטח מצומצם, אבל מלא באנשים.

<חיים גרון: כשהתהליכים האלה יסתיימו יהיה סטנדרט ברור של כיסוי.

<חיים גרון: שאלת הפרסום של המפות היא כבר שאלה שיש לה גם אספקטים אחרים והיא תיבחן בנפרד.

<חיים גרון: זה לא תמיד נותן תשובה ספציפית לשכונה מאוד ספציפית, כי המפות הן כלליות, בצורה של צבעים, כיסוי טוב, כיסוי פחות טוב, כיסוי גבולי וכו', אבל בהחלט יכול לתת אינדיקציה.

<חיים גרון: הדבר הזה יכול להיבחן בנפרד.

אורי מקלב: אוקיי.

אורי מקלב: טוב, בבקשה.

<אבי ענתי: כבוד היושב ראש, אני סמנכ"ל במשרד המדע.

אורי מקלב: יש לכם מנכ"ל חדש מאתמול.

<אבי ענתי: מאתמול, כן.

אורי מקלב: ברכות.

<אבי ענתי: תודה.

<אבי ענתי: אני רציתי להתייחס לנושא הזה של הקרינה הבלתי מייננת והשפעתה על בריאות הציבור.

<אבי ענתי: הוזכר כאן שהממשלה החליטה להקים מרכז, קוראים לו תנודע, הוא במכון גרטנר, והמרכז הזה - - -

אורי מקלב: הזכירו אותו.

<אבי ענתי: הזכיר אותו מנכ"ל הסלולר, קוראים לו תנודע, ומופנות למרכז הזה הרבה שאלות ושאילתות מהציבור, גם מחברי כנסת, גם ממשרדי ממשלה, והם למעשה נותנים תשובות לאנשים.

<אבי ענתי: אפשר להיעזר במרכז הזה בכל הנוגע ל - - -

אורי מקלב: לאנשים יש מודעות שיש את המרכז הזה?

<אבי ענתי: כן, אנחנו פרסמנו את זה, היה גם טקס - - -

<קריאה: שר הבריאות חנך את זה גם.

<אבי ענתי: שר המדע והבריאות חנכו את זה ושר התקשורת .

אורי מקלב: החשיפה שלכם, אדם שרוצה לחפש נושא של קרינה הוא מיד יגיע אליכם?

<ליאור ורונה: כשמישהו יכתוב קרינה הוא גם יגיע לאתר של פורום החברות הסלולריות וגם לאתר של מרכז תנודע וגם למשרד להגנת הסביבה.

<ליאור ורונה: כמות המידע שיש לאנשים בנושא של בטיחות הרשת, כבר מחקרים הראו, הלוואי שכל התשתיות במדינת ישראל היו בטוחות ופועלות בצורה בטוחה כמו הרשת הסלולרית.

אורי מקלב: מה הבעיה שלכם לתת הודעות אס.

אורי מקלב: אמ.

אורי מקלב: אס או להעביר לכולם תוצאות של מחקר בקצרה, 'דעו לכם, לקוחות יקרים - - -

<אבי ענתי: להם יש אינטרס, זו בעיה.

<אבי ענתי: למרכז עדיף לעשות את זה, כי למרכז אין אינטרס.

<ליאור ורונה: אמרת ואין לי מה להוסיף.

אורי מקלב: אבל הוא מרכז את הפורום.

אורי מקלב: להוציא את ההודעות, יש לכם את כלי הפרסום הכי ישיר שיש בעניין הזה.

אורי מקלב: למצוא את הדרך החכמה איך להעביר ללקוחות 'דעו לכם, ככל שתתגבר הקליטה, כך תהיה לכם קרינה - - -

<ליאור ורונה: אדוני, בנושא הזה עשינו גם קבוצות מיקוד ומחקרים, כי באמת האינסטינקט הטבעי הוא ללכת ולצאת לציבור ולהגיד 'יותר אנטנות פחות קרינה', ואדוני, עשינו את זה והושקע כסף רב בלבוא לעשות הסברה לציבור ובכל ההסברה שעשינו, אדוני, לא המצאנו אפילו לא אות אחת.

<ליאור ורונה: הכול הועתק ובאישור המשרד להגנת הסביבה, על פי הפרמטרים ועל פי הנחיות שלהם.

<ליאור ורונה: אבל אנחנו בדקנו את עצמנו, אחרי שהשקענו הרבה מאוד כסף ובדקנו והציבור רואה פורום החברות הסלולריות הוא ישר חושד וחושב.

<ליאור ורונה: לכן ההסברה שלנו, שאנחנו מבצעים היום, ואנחנו מבצעים הסברה, אבל היא הסברה פרטנית, אנחנו מגיעים לבתי ספר, אנחנו מגיעים לעיריות, אבל מודעות ודברים כאלה, זה רק מרכז תנודע.

אורי מקלב: המרכז יעשה את הסדר שלו, את המסקנה שלו שהוא ינסח אותה ואתם תפרסמו אותה בשם המרכז.

<ליאור ורונה: אנחנו תמיד עושים את זה, אנחנו תמיד מפנים למרכז.

<אבי ענתי: מעבר לזה, רציתי להשלים, במרכז הזה לא סתם נותנים תשובות לפניות, אלא כל התשובות מבוססות על מחקרים שמתבצעים בעולם.

<אבי ענתי: זאת אומרת יש איסוף ממש מסיבי של כל המידע בנושא הזה ובהתאם נותנים את התשובה.

<אבי ענתי: בראש המרכז עומדת פרופ' סיגל סדצקי, אני יושב ראש ועדת ההיגוי שעוקב אחר המרכז.

<ענת לוי: אני יכולה לספר לכם שהמרכז הזה הוקם בעקבות המלצה של ועדת מדע וטכנולוגיה.

<אבי ענתי: נכון, אמת.

<אבי ענתי: יש שלוש החלטות ממשלה על הנושא מ-2004.

אורי מקלב: בואו נתכנס עכשיו לסיכום, בואו נראה איזה עוד דבר טוב ייצא מהכינוס של היום, אבל אמרת שיש לך משפט, בבקשה, אני רוצה לסיים.

<סטיליאן גלברג: שני משפטים.

<סטיליאן גלברג: כפי שאדוני שם לב והדגיש, יש חשיבות לתקשורת הסלולרית, לכן מן הראוי שהיא תהיה תשתית לאומית, בדיוק כמו רשת החשמל או רשתות אחרות.

<סטיליאן גלברג: זה דבר אחד.

<סטיליאן גלברג: דבר שני, כשאנחנו מדברים על שיתוף בין אתרים, צריך להכניס בתוך השיתוף הזה גם מספר רב של אתרים שקיימים בבתים של אנשים.

<סטיליאן גלברג: למעשה ברוב הבתים או ברוב בתי העסק יש רשת wi.fi, אין שום בעיה להשתמש ברשת wi.fi כדי להוריד את העומס על האתרים הסלולריים, גם אין שום סיבה שאם אדוני מוריד - - -

אורי מקלב: ואם אני מדבר דרך הווטסאפ.

<סטיליאן גלברג: זה שימוש ברשת wi.fi.

אורי מקלב: כשאני מדבר דרך הווטסאפ אומרים לי 'עזוב, תעבור ל - - -', אנשים אומרים לי 'זה לא טוב שאתה משתמש דרך הווטסאפ'.

אורי מקלב: זה לא אותה איכות.

<סטיליאן גלברג: משרד התקשורת, אדוני, אפשר לחברות הסלולר לתת שירות סלולרי דרך רשת ה-wi.fi.

<סטיליאן גלברג: משום מה חברות הסלולר לא מנצלות את האופציה הזאת.

אורי מקלב: אולי צריך לשפר את האיכות?

אורי מקלב: האיכות היא לא אותה איכות.

<טל זהר: אני רק מבקש להגיב, טל מפרטנר.

<טל זהר: רק למה שסטיליאן אמר כרגע.

<טל זהר: חברות הסלולר יכולות היום לתת שירות על רשת wi.fi במדינת ישראל, וזה מגיע מהרישיונות שמשרד התקשורת צריך קודם כל להתחיל ולתקן.

<טל זהר: זאת אומרת התהליך לא יכול לקרות על ידי חברות הסלולר, צריך לעשות קודם שינוי רגולטורי.

<סטיליאן גלברג: נעשה שינוי רגולטורי.

<טל זהר: צריכה להתחיל עבודה כאן.

<חיים גרון: זה לא מדויק.

<חיים גרון: אנחנו מאפשרים לעשות שימוש מסוים ברשתות ה-wi.fi, במגבלות מסוימות, לדוגמה שזה יהיה ללא תשלום, מפני שעל ה- wi.fiהחברה לא שילמה, אלה תדרים חופשיים וגם יש על זה מגבלות כי זו בעצם הרשת היחידה שיש לאזרחים במדינת ישראל להשתמש בה באופן חופשי ואם חברות הסלולרי ישתלטו על כל הרשת, או כל החלק הארי של הרשת, לאזרחים לא תהיה הרשת בבית.

אורי מקלב: אז תגבילו את זה, 30%, 20% מתוך זה.

<חיים גרון: לכן בהחלט אפשרנו להם להשתמש, מי שביקש קיבל אפשרות.

אורי מקלב: אז בוא תוציא את זה בצורה מסודרת יותר.

אורי מקלב: אני פונה אליכם, פונה למשרד התקשורת, תעשו לזה הסדרה בנושא השימושים, תגבילו אחוז מכך וכך - - -

<חיים גרון: יש הסדרה, יש מסמך מדיניות.

אורי מקלב: שיהיה במסמכים רשמיים שלכם.

אורי מקלב: אני חושב שאז נוכל לדרוש מהם - - - קודם כל אני חושב שהיום רוב הלקוחות עובדים על לפי חבילות, כך שזה לא משנה, הם לא גובים, אין נפקותא - - - בכל אופן, אני חושב ש - - -

<חיים גרון: יש מסמך מדיניות לגבי השימוש ב-wi.fi, מאפשר לחברות להשתמש במגבלות מסוימות.

<חיים גרון: יש כאלה שבחרו ויש כאלה שלא.

אורי מקלב: כשאתה משתמש ב- wi.fiאתה מרוצה מהאיכות?

<חיים גרון: תלוי לאיזה שימושים.

<חיים גרון: אם אני רוצה לדבר עם חו"ל בזול אז אני מדבר בסקייפ ו - - -

אורי מקלב: לא, אני מדבר על בחינת איכות השימוש.

<חיים גרון: איכות השימוש של ה- wi.fiבארץ תלויה בקצב האינטרנט הנייח שמגיע לאותו נתב של wi.fi, בין אם זה מבזק או מהוט.

<חיים גרון: זו אופרה אחרת לגמרי.

אורי מקלב: אנחנו חייבים לסיים, חרגנו מהזמן.

אורי מקלב: קודם כל אני רוצה להודות לכם על ההשתתפות.

אורי מקלב: אני חושב שבאמת היה דיון ענייני ומקצועי, אבל אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שלא הכול בסדר.

אורי מקלב: עם כל הרצון והניסיון להציג את התמונה שפועלים ועושים, אבל אנחנו יודעים, אנחנו באנו לפה מתוך הנחה או מתוך מציאות שלא הכול בסדר ויש בעיות בנושא הקליטה.

אורי מקלב: זה מאוד בלט, כאילו היה נראה שיש התנהלות בין החברות בלי שהרגולטור נמצא ולכן הבאנו את הרגולטור, המחולל של הדיון הזה היה ההסכם בין סלקום לגולן, אנחנו רצינו להחזיר את זה לממדים, לשליטה בתוך הבניין, בתוך שולחן הדיונים.

אורי מקלב: אנחנו יודעים, לא באנו לבקר את משרד התקשורת, משרד התקשורת הוא מבחינתנו משרד מעולה שמפעיל רגולציה, יודע לעבוד, יודע להוליך תהליכים, ואנחנו חושבים שצריך חיזוק, בוודאי בזמן שאין שר יחיד או ממוקד במשרד הזה.

אורי מקלב: אנחנו מקווים שממש בימים האלה הדברים האלה הולכים להיפתר.

אורי מקלב: מה שאתה אמרת, שיש שינויים ואנחנו הולכים לדור רביעי וכו', אבל עדיין נשארים, כפי שהזכיר יוסי, אנשים שלא יעברו לשם, מסיבות כאלה ואחרות, ואיך אומרים?

אורי מקלב: יש פתגם באידיש שאומר שעד שהולכים לבית המרזח גם צריך כוסית משקה.

אורי מקלב: עד שמגיעים לשם, על הדרך גם צריך, אי אפשר להגיד אנחנו נעשה, עד בית המרזח גם צריך כוסית משקה.

אורי מקלב: מי שיודע להגיד באידיש שיגיד, אני חצי יכול להגיד את זה.

אורי מקלב: בכל אופן אנחנו צריכים לא להניח, אין ספק שדברים נעשים, אני גם מעריך את ההשקעה של מה שעושים לאור הצמצום בהכנסות ובהיקפים של חברות הסלולר וצמצום הרווחים, אבל אי אפשר להרשות לעצמנו שמחולל רווחים, מחולל הכנסה או צמצום בהוצאות ייעשה דרך פגיעה בלקוחות.

אורי מקלב: זה אנחנו לא יכולים לאפשר לעשות.

אורי מקלב: צריך לעשות כל מאמץ להתכנס.

אורי מקלב: יכול להיות שמראש, אם המדינה הייתה עושה את כל התשתיות האלה, היינו נמצאים במקום אחר, עובדה שבשאר הדברים, בתשתיות, אנחנו לא מטילים על חברות התחבורה הציבורית או על חברות כאלה ואחרות לעשות את הכבישים.

אורי מקלב: אנחנו עושים את זה ואנחנו נותנים להם להשתמש בהם.

אורי מקלב: יכול להיות שגם צריך לעשות חשיבה עתידית, דיברנו על חשיבה של לצמצם את הזמן, לתת רק כך וכך אחוזים.

אורי מקלב: יש אפשרויות להניע את המערכת, אנחנו יודעים.

אורי מקלב: הבאת דוגמה של שטרות, קרו בזה לא מעט דברים, אליי ללשכה מגיעים עשרות אנשים שהחביאו בכל מיני מקומות, האיש הזקן, והוא היום בא אליי עם סכומי עתק שהשטרות האלה לא שווים שום דבר.

אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על 50 שנה, אנחנו מדברים על סדר גודל של זמנים ארוכים, סדר גודל של זמנים שאנחנו יודעים, שטרות שהיו במחזור והם לא קיימים ואי אפשר לקבל על זה שום תמורה, גם לא בבנק ישראל והם הפסידו באמת הרבה כסף.

אורי מקלב: אז יש מחירים, אבל האיצו.

אורי מקלב: אני באתי לבנק ישראל, 'למה אתם לא נותנים יותר זמן?' הם אומרים 'אם לא, אף פעם לא'.

אורי מקלב: צריך להאיץ ולקבוע זמן.

אורי מקלב: יש מקרים כואבים, זה כואב, אבל אנחנו התקדמנו בעניין הזה.

אורי מקלב: ואני לא מדבר על כך שבכבישים ביהודה ושומרון, ששם התלונות הרבה יותר קשות.

אורי מקלב: זה עוד היה לפני ששם היה - - - בכלל הייתה שם תשתית אחרת ואני אומר לכם את זה מידע, לא כל הבעיות בקליטה הן מחוסר - - - לא לזרוק את הכול על ראשי הערים.

אורי מקלב: יש מקומות שאין את הבעיה להביא טכנאים, אבל משיקולים של תפעול, כדאיות כלכלית, לא עושים את זה.

אורי מקלב: בואו לא נרמה את עצמנו, לא כל הבעיות הן רק בגלל צמצום בכוח אדם.

אורי מקלב: יכולות להיות הרבה סיבות שהיום החברות לא יכולות להתמודד עם זה, לא רק בגלל ראשי הערים ובגלל בעיות של רישוי.

אורי מקלב: אני מודה לכם מאוד, תודו גם למנכ"ל ותודה רבה.

אורי מקלב: אנחנו נעשה ישיבת המשך כדי לראות איך התקדמנו.