ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 286, 2016-02-23 11:40

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום כללי המים (שינוי התוספת השנייה לחוק) (תיקון והוראות שעה), התשע"ו-2016, אישור ועדת הכספים בתוקף סמכותה לפי סעיף 116(ד) לחוק המים, התשי"ט-1959.

<זאב אחיפז: טרם הצלחנו להגיע להסכמה עם החקלאים.

משה גפני: שם ותפקיד לפרוטוקול.

<זאב אחיפז: אני מנהל אגף תפעול ברשות המים.

<זאב אחיפז: בישיבה הקודמת שלחת אותנו להגיע להסכמה עם החקלאים.

<זאב אחיפז: אנחנו מנסים לפחות אבל עוד לא הגענו להסכמה ולכן אנחנו מגישים כאן משהו מצומצם שמטפל בשלושה נושאים בלבד.

<זאב אחיפז: הנושא הראשון הוא הפקה של מפיקים עירוניים, בדרך כלל תאגידי מים וביוב בתוך הרשויות המקומיות, ההפקה שלהם בתקופת החורף.

<זאב אחיפז: בכללים הנוכחיים, כל הפקה של מים בקידוח בתקופת החורף גוררת היטל גבוה כאשר המוטיבציה הייתה שבחורף ייקחו מים ממערכת המים המותפלים.

<זאב אחיפז: ראינו שזאת דרישה דרסטית מדי וזה גורם לכך שהקידוחים לא עובדים בחורף דבר שמשפיע על התחזוקה שלהם לאחר מכן.

<זאב אחיפז: לכן אנחנו עושים שינוי שהולך לקראת המפיקים האלה ומאפשרים להם להפיק כמות מסוימת בתקופת החורף בהיטל רגיל, ללא היטל גבוה.

אורלי לוי אבקסיס: למה הם לא משתמשים במים המותפלים?

<זאב אחיפז: הם משתמשים אבל אנחנו הלכנו למהלך מאוד קיצוני שגרם להם להשבית לגמרי את הקידוחים במשך ארבעה חודשים בשנה, שזה דבר לא טוב מבחינת התחזוקה של הקידוח והאישור שלו כקידוח שמספק מי שתייה.

<זאב אחיפז: לכן אנחנו עושים שינוי ומאפשרים כמות קטנה יחסית אבל כמות שמספיקה כדי לתפעל את הקידוחים ולתחזק אותם גם בתקופת החורף.

<זאב אחיפז: השינוי השני הוא בנושא של הורדת מפלס מי תהום.

<זאב אחיפז: בעיקר אפשר לראות את זה בתל אביב ובעוד ערים על החוף כאשר בונים היום רבי קומות או בונים מרתפים כלפי מטה.

<זאב אחיפז: צריך להוריד את מפלס מי התהום כדי שאפשר יהיה לעשות את עבודות הבנייה.

<זאב אחיפז: הפעילות בתחום הזה בעבר הייתה מאוד מאוד בזבזנית, שאבו מים וזרקו אותם כך שבזבזו המון מים למשק המים.

<זאב אחיפז: אז הטלנו היטל יחסית גבוה על מי שמפיק את המים האלה.

<זאב אחיפז: זה הביא להתייעלות מאוד גדולה של הקבלנים.

<זאב אחיפז: דרך אגב, זה משפיע היום גם על הרכבת הקלה שפועלת.

<זאב אחיפז: זה השפיע לטובה על ההתנהלות של הקבלנים והם עברו לשיטות הרבה יותר חסכוניות אבל אנחנו ראינו שפספסנו גם כאן כי בעצם מבחינת ההיטל יש כאן אדישות למי שמזרים את זה סתם נניח לנחל אילון או מי שמזרים למערכות הביוב.

<זאב אחיפז: מי שמזרים למערכות הביוב, יש לנו יתרון מבחינת משק המים כי זה בסוף זה מגיע לשפדן או למתקן הטיפול בשפכים ומשם זה חוזר לניצול חקלאי.

<זאב אחיפז: לכן אנחנו רוצים לאפשר למי שמזרים למערכות ביוב, כמובן באישור ושאפשר לקלוט את זה, לתת לו היטל מופחת כדי לתמרץ את המהלך הזה.

<זאב אחיפז: השינוי השלישי מדבר על הפקה למערכת.

<זאב אחיפז: זאת אומרת, הפקה של מים טבעיים לתוך המערכת, אותה מערכת ארצית אזורית שקולטת את כל המים המותפלים.

<זאב אחיפז: להפקה הזאת אין טעם להטיל עליה את היטל ההפקה.

<זאב אחיפז: היא בעצם זאת שמשלימה את ההתפלה ואנחנו רוצים להטיל שם היטל נמוך.

<זאב אחיפז: אנחנו מדברים אפילו על אפס בתנאים מסוימים.

<זאב אחיפז: בכל זאת כדי לתמרץ את המפיקים כאשר המפיקה הגדולה בתחום הזה היא חברת מקורות.

<זאב אחיפז: זה ישאיר לנו כלים כדי לתמרץ אותם לפעול נכון ואנחנו מאפשרים בתנאים מסוימים גם להטיל היטל נמוך על המים האלה.

<זאב אחיפז: אלה מים שהיום יש עליהם לכאורה היטל רגיל ובפועל, אם באמת נגבה אותו, זה יוצר אסקלציה, מעין סחרור בעלויות המים.

<זאב אחיפז: אנחנו לא גובים את זה.

אורלי לוי אבקסיס: שאלה.

אורלי לוי אבקסיס: בנוגע לחקלאים אנחנו לא מפחדים שזה יביא שזה יביא לאיזשהו סחרור שבסופו של דבר יתגלגל לנו ליוקר המחיה?

אורלי לוי אבקסיס: מדוע עם החקלאים לא הצלחנו להגיע לאיזשהו הסדר?

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת שואלת כי כאן זה נוגע לכיס של כל אחד ואחת מאתנו.

אורלי לוי אבקסיס: הבנו את הצורך בתאגידי המים להוריד את העלויות וגם לשמר את הכלים שלהם למקרה שיצטרכו לקדוח ויהיה להם יותר זול לקדוח בקיץ.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו באים לעזור להם לשמר את הציוד ואת היכולות וכדומה.

אורלי לוי אבקסיס: את זה אנחנו מבינים.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מבינים את הקבלנים, אנחנו יוצרים תמריצים אבל מה עם החקלאים?

<זאב אחיפז: גם עם החקלאים אנחנו רוצים להגיע להסדר.

אורלי לוי אבקסיס: למה זה לא בא כמקשה אחת?

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו מאשרים את זה, מה התמריץ להגיע לסיכומים עם החקלאים?

אורלי לוי אבקסיס: ההיטל שם הוא גבוה ובסופו של דבר אני לא יודעת מה תעשו ואיך אבל יכול להיות ששוב עם יישכחו מאחור.

<זאב אחיפז: אצלנו אף פעם הם לא נשכחים.

<זאב אחיפז: פשוט לא הגענו להסכמות אתם כדי להביא את זה לאישור כאן.

<זאב אחיפז: הסעיף הבעייתי היה סעיף של התייקרות מסוימת בהיטלים שהמטרה שלו הייתה לתמרץ ניצול בקולחין.

<זאב אחיפז: אנחנו הצענו איזושהי הצעה שהסעיף הזה ייכנס לפועל רק היכן שבאמת יש קולחין והיכן שאין קולחין בכמות מספקת, הוא לא ייכנס לפועל.

<זאב אחיפז: אני מקווה שאנחנו נקיים על זה דיונים בזמן הקרוב ונחזור לכאן עם הסכמות.

משה גפני: יש כאן מישהו מהחקלאים?

<פלג אוריון: כן.

משה גפני: אם תוכל להתייחס בקצרה.

<פלג אוריון: אני רוצה להגיב על מה שאמרה חברת הכנסת אורלי לוי.

<פלג אוריון: הבקשה שלנו הייתה לפצל את המים הביתיים מהמים לחקלאות ולא לכרוך אותם.

<פלג אוריון: כדי לדבר על כל נושא לחוד, גם על מה שכאן דובר יש לנו מה להגיד אבל נקודת המוצא שלנו כחקלאות הייתה שיש לדרוש לפצל את המים הביתיים ממי החקלאות.

אורלי לוי אבקסיס: מה הסיכויים שתגיעו לסיכומים בקרוב?

אורלי לוי אבקסיס: כמה הפער בין הדרישה שלכם לבין הצד האחר?

<פלג אוריון: פער גדול מאוד.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שכאן אתם חותכים את הענף.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לדעת מה יהיה התמריץ שלהם לבוא ולתקן.

אורלי לוי אבקסיס: אם אין דד ליין והפער הוא כל כך גדול, מה הסיכויים שהם יגיעו להסכמה?

משה גפני: אני רוצה להזכיר את מה שהיה בישיבה הקודמת וברשות המים יודעים את זה.

משה גפני: אנחנו לא אישרנו את כללי המים הקודמים מכיוון שהייתה שם החמרה לחקלאות.

אורלי לוי אבקסיס: נכון.

משה גפני: הייתה הטענה של רשות המים ואני לא מזלזל בטענה שלהם אבל אנחנו אמרנו – גם אני וגם חברי הוועדה שהשתתפו בדיון – שבמצב של החקלאות לא הולכים להחמיר.

משה גפני: לכן לא אישרנו את זה.

משה גפני: ביקשנו, ורשות המים נעתרה לבקשתנו, להביא את כללי המים המיטיבים האחרים כי הם לא צריכים להיפגע כתוצאה מהדיון שמתנהל עם החקלאים.

משה גפני: את זה הם הביאו ואני מודה להם על כך.

משה גפני: התמריץ, כדי להגיע להסכמה, זאת עמדתה של ועדת הכספים.

משה גפני: רשות המים יודעת שחייבים להגיע לאיזושהי הסכמה וגם החקלאים יודעים שצריך להגיע להסכמה כי אחרת זה לא יעבור כאן, אם זה יהיה חד צדדי.

משה גפני: זה נכון לעכשיו.

משה גפני: התמריץ הוא התמריץ הזה.

<מתן רז בירן: אני מהתאחדות חקלאי ישראל.

<מתן רז בירן: אני מבקש להדגיש את מה שפלג התחיל להגיד לעניין המים הביתיים.

<מתן רז בירן: המים הביתיים שמופקים על ידי המפיקים העצמאיים שהם מפיקים גם מים לחקלאות וגם מים ביתיים, בעצם נכרכו על ידי רשות המים.

<מתן רז בירן: נדרש שם איזשהו תיקון שהוא בכלל לא תיקון של שינוי מדיניות אלא הוא תיקון טכני של עיוות שקיים החל משנת 2011.

<מתן רז בירן: בשנת 2011 בוצע שינוי בתעריף האחיד לכל הצרכנים במדינה, משניים וחצי קוב לנפש לחודש לשלושה וחצי קוב לנפש.

<מתן רז בירן: התיקון הזה בעצם לא הוחל לעניין המפיקים ומי שנפגע מזה, אלה המפיקים העצמאיים.

<מתן רז בירן: רשות המים מכירה בזה ולכן היא הביאה את התיקון הזה במסגרת כל התיקונים אלא שהיא כרכה את זה גם בתיקונים במה שמעוניינים להעביר לעניין הקולחין שזאבי אחיפז תיאר, כריכה שלא מקובלת עלינו כי המים הביתיים עומדים בזכות עצמם והתיקון הוא נדרש שם.

<מתן רז בירן: זה תיקון עיוות קיים, תיקון של אפליה קיימת בין המפיקים הפרטיים לבין בעצם ההפקה של חברת מקורות.

<מתן רז בירן: כאן זה גם מתחבר לתיקון שמובא לעניין חברת מקורות.

<מתן רז בירן: אני רוצה גם להרחיב בנקודה הזאת.

<מתן רז בירן: במסגרת התיקונים שכן הובאו בטיוטה הנוכחית, יש את התיקון שרלוונטי להיטלי הפקה של חברת מקורות וגם הוא תיקון רטרואקטיבי שבעצם הוא איזשהו תיקון טכני של משהו שנעשה הלכה למעשה בכל השנים האחרונות ואנחנו בעצם מבקשים מהוועדה להכליל גם את התיקון הזה.

אורלי לוי אבקסיס: שאותו דין יחול גם עליכם.

<מתן רז בירן: זה לא בדיוק אותו תיקון אבל זה אותו דין לעניין תיקון העיוות הטכני הזה שקיים החל משנת 2011.

<מתן רז בירן: כאמור, רשות המים מכירה בזה שזה עיוות ולכן היא הביאה את התיקון הזה כמו שהוא מנוסח בטיוטה שהוגשה לוועדה בפעם הקודמת.

<פלג אוריון: אני רוצה להוסיף ולומר שהעניין הרטרואקטיבי הוא משמעותי.

<פלג אוריון: למעשה הייתה כאן גזלה של האגודות במושבים ובישובים במיליוני שקלים כי העיכוב בתיקון למרות שהייתה עליו הסכמה, העיכוב בשינוי והעיכוב בתיקון של העיוות הזה, גזל למעשה מיליוני שקלים מאותן אגודות שהן אלה שמספקות את מי השתייה.

חיים ילין: לדעתי, עד כמה שזכור לי, ההצבעה הייתה באחד מימי השבוע בשעה 2:00 בלילה.

משה גפני: הצבעה של מה?

חיים ילין: הצבענו בקריאה טרומית על החוק.

חיים ילין: אני רוצה להזכיר לך.

חיים ילין: כאשר ביקשנו שם בשעה 2:00 בלילה להחריג את כל נושא החקלאות וכך אופוזיציה וקואליציה הצביעו ביחד.

חיים ילין: אמרנו שכדי שלא נריב עם ועדת הפנים, עם ועדת הכלכלה וועדת הכספים היכן יתקיים הדיון – גפני, אתה היית שם ואתה דרשת שהדיון יתקיים בוועדת הכספים – נלחמנו בוועדת הכנסת שזה יהיה כאן ואכן זה מגיע לכאן.

משה גפני: עם כל הכבוד, חוק המים נמצא בוועדת הכנסת.

חיים ילין: אנחנו נלחמים שזה יגיע לכאן.

משה גפני: עכשיו הבנתי.

משה גפני: לוקח זמן, אבל הבנתי.

חיים ילין: הכול מחובר ואני רוצה לנסות לנמק מה הקשר בין מים בינתיים למים לחקלאות.

חיים ילין: לדעתי לא כולם מבינים את זה.

חיים ילין: קודם כל, לפני כ-15 שנים נחקק חוק על חובת הרשויות המקומיות והשלטון המקומי לבייב את כל התושבים במדינת ישראל.

חיים ילין: החוק מחייב שאם יש ראש עיר או ראש מועצה שלא בייב את התושב שלו, הוא עובר עבירה פלילית.

חיים ילין: מה הוא עשה?

חיים ילין: הוא לקח מרשות המים, בדרך כלל זה שם, מענק ואת היתרה של המענק התושב משלם, היטל ביוב והשקעות וכל מה שאתה רוצה.

חיים ילין: בסופו של דבר המטרה היא שהביוב לא יזרום לא לבורות חלחול ולא יזרום לים.

חיים ילין: הרשות מטפלת בטיפול שלישוני או שניוני ושלישוני לפי ההגדרות שנקבעו, ואלה המים שיש להשקות כי אתה צריך להוציא את המים האלה.

חיים ילין: אתה משקה את החקלאות.

חיים ילין: אם אתה תלך בצפון במטעים, במטה אשר, אתה תראה שם 8,000 דונם של בננות על ידי הדבר הזה.

חיים ילין: אם תגיע לדרום, תראה את השפדן, את קו השפדן על כל עוטף עזה.

משה גפני: מה אתה מציע לעשות עכשיו?

חיים ילין: אני מנסה להסביר מה החיבור.

חיים ילין: אם לא הייתה חקלאות ולא היה ניצול של המים האלה, לא היה מה לעשות עם המים האלה והם היו זורמים לים.

חיים ילין: זאת אומרת, יש כאן וין-וין של כולם.

חיים ילין: המצוקה שלנו היא כאשר יש את האישה היפה הזאת שנסדקת כי יש בצורת במדינת ישראל ואומרים לא לצרוך מים ואנחנו יודעים שיהיה פחות ביוב וכשיהיה פחות ביוב, יהיו פחות מים להשקיה.

חיים ילין: זה החיבור.

חיים ילין: מהרגע שיש התפלת מים ב-600 מיליון קוב מים ויש עודפי מים גם במדינת ישראל וכל מי שמכר לנו את זה שיש כאן חוסר מים, הוא מקשקש בזנב כי אין חוסר במים אלא שצריך לנהל את משק המים.

חיים ילין: אין חוסר במים.

חיים ילין: אנחנו מעודדים שכמה שיותר יצטרכו את ה-600 מיליון קוב מים.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: כי אז יהיה יותר ביוב וכשיהיה יותר ביוב, יהיו יותר מים לחקלאות.

חיים ילין: אנחנו ממחזרים שמונים אחוזים מהמים במדינת ישראל ואנחנו במקום הראשון בעולם כאשר אחרינו נמצאת ספרד עם עשרים אחוזים.

חיים ילין: יש לנו במה להתגאות.

חיים ילין: לכן, בגלל שכל ההשקעות ורוב ההשקעות נעשו באופן פרטי על ידי תושבי המועצות האזוריות ועל ידי הערים הגדולות, אם אתם רוצים לקחת – ואני מתחבר לחקיקה עצמה – ולחבר, זה צ'ק של 12 מיליארד שקלים.

משה גפני: לאן אתה מוביל אותנו?

חיים ילין: אני מוביל עכשיו להסבר למה יש קשר בין אחד לשני אבל להחריג את כל החקלאות ממי השתייה והמקלחת, לא שייך אחד לשני למרות שאחד עוזר לשני.

חיים ילין: מי עוזר לשני?

חיים ילין: החקלאות עוזרת לזה.

חיים ילין: חברים, אל תחסכו במים.

חיים ילין: אל תחסכו במים.

חיים ילין: תתקלחו פעמיים ביום.

משה גפני: לא, עם כל הכבוד, הייתה בצורת במדינת ישראל.

חיים ילין: לא הייתה בצורת.

משה גפני: הייתה בצורת במדינת ישראל.

משה גפני: אמרתם לנו להתפלל.

משה גפני: התפללנו ויורד גשם.

חיים ילין: נשארו לנו רק המאגרים בצפון.

חיים ילין: החיטה בדרום חצי מטר ובצפון החיטה עשרה סנטימטרים.

חיים ילין: זה הפער שקיים.

חיים ילין: תביאו מים לצפון.

משה גפני: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

משה גפני: אני מבקש לומר שאני לא אתן יד לפגוע בחקלאות.

משה גפני: עשינו כאן כמה דברים בוועדת כספים בשיתוף עם האוצר כמובן – אני לא רוצה לגרוע מהעניין הזה – ודיברתי גם עם שר האוצר.

משה גפני: עשינו דברים שהם לטובת החקלאות.

משה גפני: אני סבור שהחקלאות זה לא רק נושא של עוד מקצוע או עוד פרנסה שאנשים מתפרנסים ממנה אלא החקלאות היא גם ערך.

משה גפני: כאשר מדינה מכבדת את עצמה, החקלאות צריכה להתקיים.

משה גפני: תדעו שמה שאמרתם שהתשלום למים הוא תשלום של משק סגור, הוא פשוט לא נכון.

משה גפני: אני כצרכן רגיל משלם מים בגלל שהחקלאות לא משלמת את אותו הדבר והתעשייה לא משלמת את אותו הדבר.

משה גפני: אין אומץ לרשות המים או אין איזו אמירה של הממשלות, כולן, שיבואו ויאמרו יש את הנושא של החקלאות ושם הדיון צריך להיות מול החקלאות ולא בכל מיני דברים נוספים עליהם אנחנו דברים במשק המים והתשלום לצרכנים.

משה גפני: אותו הדבר בתעשייה.

משה גפני: לדעתי ההתייחסות לחקלאות היא התייחסות לא נכונה.

משה גפני: אין דיון אמיתי בכל העניין הזה של מה שקורה בחקלאות.

משה גפני: חיים, אני מסכים.

משה גפני: אני רוצה שהחוק הזה יעבור לכאן.

משה גפני: אני רוצה שהוא יהיה כאן.

חיים ילין: אנחנו נילחם על כך.

משה גפני: אני אכבד כל החלטה שתתקבל.

משה גפני: אני איש דמוקרטי ואם יהיה רוב בוועדת הכנסת להעביר את זה למקום אחר, יהיה רוב וזה יעבור למקום אחר.

משה גפני: אני מוכן לטפל בעניין הזה עם כל הרגישות שקשורה בנושא הזה של מים וכל הנושא שקשור לחקלאות אבל כרגע זה עומד בדיון ועומד בוויכוח.

משה גפני: מה שעומד אצלנו על סדר היום עכשיו אלה כללי מים.

משה גפני: בעניין הזה אין החמרה.

חיים ילין: אלה אותם 300 מיליון שקלים שעכשיו דרעי לקח כדי להוזיל את המים ב-14.5 אחוזים.

משה גפני: עד עכשיו לקחת אותו לחקלאים, נסענו בדרום ובצפון, אמרת שנראה.

משה גפני: הגענו עכשיו לדרעי?

חיים ילין: כן, כי אלה 300 מיליון שקלים.

חיים ילין: היטל הפקת המים במדינת ישראל הוא 300 מיליון שקלים בשנה.

משה גפני: אני מבקש להקריא לוועדה ולומר לוועדה מה השינויים והפרטים החשובים שנמצאים בכללים הללו.

<שלומית ארליך: ניר, נעבור סעיף סעיף.

משה גפני: כן.

משה גפני: לא להקריא את הכול אלא רק את הכללים בהם יש שינויים.

<ניר וילנר: סגן היועצת המשפטית ברשות המים.

<ניר וילנר: הסעיף הראשון מדבר על שינוי הגדרה של צריכת החורף כך שזה יאפשר שמפיק שלא הגיעו אליו תשתיות או שהגיעו תשתיות חלקיות, היטל שהוטל עליו הוא לא היטל חורף שהוא יותר גבוה אלא היטל רגיל שהיה מוטל עליו אלמלא הפקת החורף.

<ניר וילנר: הפקת השימור, בסעיף 2, מאפשרת לייחס לחלק מהשימור גם בזמן החורף.

<ניר וילנר: הפקת השימור היא הפקה בהיטל נמוך שנועדה לאפשר שימור הקידוחים לאורך זמן.

<שלומית ארליך: כאן אתם מאפשרים מאה שעות בעונת החורף.

<ניר וילנר: כן.

<ניר וילנר: בסעיף 3 יש תיקון טכני ולכן לא אתייחס אליו.

משה גפני: תגיד מה זה.

<ניר וילנר: יש שם תאריך שעבר מן העולם.

<שלומית ארליך: מוחקים את התאריך ולא מתייחסים אליו.

<ניר וילנר: התיקון השני, גם הוא תיקון טכני.

<ניר וילנר: הייתה הפניה לסעיף שבוטל.

<ניר וילנר: בסעיף (3), זאב דיבר על הפקת סילוק של קבלנים ואנחנו מאפשרים כאן שמפיק שהוא מפיק לסילוק אבל מנצל את המים לשימוש חוזר, ישלם היטל מופחת שיעמוד על שבעה שקלים לפי התיקון.

<שלומית ארליך: תסביר למה יש כאן הבדל בין הסכומים כמו שהם היו בנוסח הראשון שהבאתם, בכללים הראשונים, כאשר למשל במקום שבעה שקלים היה 7.5 שקלים.

<ניר וילנר: הנוסח הראשון שבא לוועדה בא בספטמבר ומאז תעריפי המים ירדו.

<ניר וילנר: גם ההיטלים שמיוחסים לתעריפי המים ירדו ולכן הצענו כאן שיהיו מספרים יותר נמוכים.

<ניר וילנר: כמובן אלה מספרים עגולים.

<זאב אחיפז: המרווח נשמר כדי לשמר את המוטיבציה להזרים.

<ניר וילנר: בפסקה (4), דיברנו על הפקה למערכת.

<ניר וילנר: המפיק שמפיק לשימוש כלל ארצי מעל מאתיים מיליון קוב או שמפיקים עבורו, היטל הפקת המים תהיה בכמות אפס.

<שלומית ארליך: המקורות המושפעים.

<ניר וילנר: כן.

<ניר וילנר: כמו שאמרתי, ההיטל של מפיק המערכת יהיה אפס וגם מי שמפיק אליו יהיה אפס אלא אם כן יש מצב הידרולוגי בעייתי כמו שהגדרנו אותו כאן, ואז יהיו היטלים בשיעורים של 10 אגורות או 20 אגורות לפי העניין.

<ניר וילנר: באזורים שמושפעים מההודעה.

<ניר וילנר: לסעיף התחילה.

<ניר וילנר: הפקת החורף, אנחנו מציעים להתחיל אותה מ-2014, זה בעצם מהיום בו הכרזנו על חורף.

<שלומית ארליך: התחילה של כל הכללים תהיה ב-1 בינואר 2016 למעט שני סעיפים.

<ניר וילנר: למעט שני סעיפים.

<ניר וילנר: הסעיף הראשון הוא סעיף של החורף שהוא יחול מ-2014.

<ניר וילנר: עד 2014 מנהל הרשות בתוקף סמכותו הכריז שלא תהיה צריכת חורף ולכן זה לא רלוונטי בשנים שלפני.

<ניר וילנר: מ-2014 אנחנו מציעים, כמו שהמצב הפיזי היום של תשתיות שלא הגיעו היום למפיק וכנראה לא יגיעו ב-2014, ולכן אותה הטבה תיוחס ל-2014.

<ניר וילנר: לגבי השימוש הארצי.

<ניר וילנר: בעצם התיקון הזה בחוק הוא מהיום בו נקבעו ההיטלים שזה ה-1 בינואר 2007.

אורלי לוי אבקסיס: למה אנחנו הולכים מ-2014?

אורלי לוי אבקסיס: אתם גיליתם שההיטל שגביתם עבור הקידוחים בחורף גרמו לייבוש.

אורלי לוי אבקסיס: על מה אתם מפצים אותם?

אורלי לוי אבקסיס: הם גרמו לכך שלא ניצלו.

<ניר וילנר: אנחנו מתקנים את תחשיב ההיטל כאילו לא היה החורף ומשאירים היטל רגיל.

אורלי לוי אבקסיס: למה זה רטרואקטיבי?

<זאב אחיפז: לא כולם לא הפיקו.

<זאב אחיפז: חלק בלית ברירה הפיקו והם לכאורה ישלמו היטלים גבוהים.

אורלי לוי אבקסיס: השאלה היחידה היא כמה הם שרשרו את זה הלאה לצרכן.

<זאב אחיפז: לא.

<זאב אחיפז: לא משרשרים את זה.

<ניר וילנר: המחיר שאנחנו קובעים אותו הוא לכל הצרכנים והוא אותו מחיר.

אורלי לוי אבקסיס: בוא נשים כמה דברים על השולחן.

אורלי לוי אבקסיס: אתם קודם אמרתם שההיטל ששמתם היה גבוה מדי והוא הביא לכך שארבעה חודשים בכלל לא קדחו.

אורלי לוי אבקסיס: אני פשוט מצטטת את מה ששמעתי.

<ניר וילנר: לא שהיה גבוה מדי, הוא היה היטל מתאים אבל יש מקומות שהתשתיות לא הגיעו על מנת שהוא יוכל לצרוך.

אורלי לוי אבקסיס: בכמה כסף תצטרכו לפצות אותם עכשיו רטרואקטיבית?

אורלי לוי אבקסיס: זה מ-2014.

<ניר וילנר: לא סכום גדול.

אורלי לוי אבקסיס: הכול יחסי.

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא יודעים בכמה כסף מדובר?

אורלי לוי אבקסיס: כמה תאגידי המים הולכים לקבל מההסכם הזה?

<ניר וילנר: קודם כל, לא מדובר רק על תאגידי המים.

אורלי לוי אבקסיס: את המפיקים הפרטיים אתם החרגתם ואולי כדי שיהיה לכם כוח במשא ומתן העתידי מול החקלאים.

חיים ילין: הם משתמשים בנו כדי שנאשר משהו שלהם יהיה בסיס יותר טוב למשא ומתן.

אורלי לוי אבקסיס: לנהל את המשא ומתן מול החקלאים.

משה גפני: את צודקת אבל אי אפשר להפוך את הבקשה שלנו אליהם כאילו הם מנהלים כאן משהו שלא מובן לנו.

משה גפני: פעם אחת אני מייצג את רשות המים.

משה גפני: מדובר על בקשה שלנו.

משה גפני: אלה דברים שהם מיטיבים ואנחנו לא רוצים לעכב את העניין הזה כי אנחנו רוצים להיאבק עבור החקלאים.

אורלי לוי אבקסיס: כן, אבל אתה מבין שזה לא יגולגל לצרכן.

משה גפני: כן, בסדר, את זה היינו מאשרים בכל מקרה.

משה גפני: היות וזה היה כרוך יחד עם החמרות לחקלאים, אמרנו שיפצלו ואכן הם פיצלו.

משה גפני: נעתרו לבקשתנו.

משה גפני: הם לא עשו כאן שום קומבינה.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: רק שמההסכם הזה תאגידי המים נהנים מעוד תשלומים גם רטרואקטיבית ולחקלאים הם שמרו להם שוט שהם יוכלו להשתמש בו.

משה גפני: אני מציע שנחוקק חוק חדש בכל העניין הזה.

<ניר וילנר: לגבי השימוש הארצי.

<ניר וילנר: מי שהפיק לשימוש הארצי לא שילם היטלים ואנחנו רוצים להעביר את זה במסגרת החקיקה ולכן התיקון הוא מ-2007, מהיום של ההיטלים, עד 2016 כולל ולאחר 2016 מה שיחול זה מנגנון שמוצע בסעיף 7(7) שהוצג לכם בפעם הקודמת.

<ניר וילנר: אני אציין שקיבלנו את אישור שר האוצר לנוסח המצומצם וזה צריך לעבור כמובן אישור מועצת הרשות ואישור של ועדת הכספים.

<מתן רז בירן: חשוב להדגיש פעם נוספת שהתיקון הזה שאנחנו מתעקשים שהושמט מהטיוטה הזאת, לא קשור ישירות לחקלאות אלא הוא קשור למפיקי המים העצמאיים.

<מתן רז בירן: מדובר בעיוות שנכרך בטעות לנושא של התיקון של היטלי ההפקה החקלאיים.

<מתן רז בירן: כלומר, לשיטתנו בטעות, לשיטת רשות המים הם רואים את זה כטבעי.

<מתן רז בירן: אנחנו מבקשים מהוועדה לבקש מרשות המים וממשרד האוצר להכליל את התיקון הזה שהוא תיקון שהיה קיים בטיוטה הקודמת וגם בטיוטה הנוכחית.

<מתן רז בירן: מדובר בהפקת מים לבית ולא הפקת מים לחקלאות.

משה גפני: אנחנו מצטרפים לבקשתו.

<ניר וילנר: הפקת חורף יש לא רק בתאגידים אלא יש מפיקים עירוניים שהם לא תאגידים וגם עליהם זה יחול.

<זאב אחיפז: אנחנו נשמח לחזור כמו שביקשת עם גרסה מוסכמת.

משה גפני: אנחנו מצטרפים לבקשה הזאת.

משה גפני: צריך לעשות את זה כי זאת טענה צודקת.

אורלי לוי אבקסיס: זה כולל את הפרטיים עכשיו?

משה גפני: הם טוענים שמה שיש כאן עכשיו, יש גם פרטיים.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: פרטיים לא.

<ניר וילנר: אמרתי שלגבי הפקת החורף מדובר לא רק על תאגידים אלא מדובר גם על רשויות מקומיות לצורך העניין.

אורלי לוי אבקסיס: אבל הפרטיים לא בפנים.

<ניר וילנר: הפרטיים זה כמו שאמרנו חקלאות, זה כרוך אחד בשני ואנחנו נביא עוד הצעה.

משה גפני: בסדר.

חיים ילין: אם אנחנו מאשרים את זה כ, זה רטרואקטיבית מ-2014.

<ניר וילנר: גם לגבי החקלאות, יש הוראות שהן רטרואקטיביות.

<ניר וילנר: אמרנו שזה יבוא כמקשה אחת, גם ההטבות וגם הפחות הטבות.

<ניר וילנר: מה שכאן לא קשור לחקלאות.

חיים ילין: אבל חקלאות ופרטיים.

חיים ילין: אם ההחלטה הייתה מה-1 בינואר 2016 וזה נמחק, מתנהל משא ומתן שאיכשהו ייגמר ב-2016 אבל יש כאן את 2014.

חיים ילין: זאת אומרת, יש כאן רטרואקטיביות של שנתיים שבצעם מחקו את הכול.

<ניר וילנר: לא.

משה גפני: אם אנחנו הולכים על 2014 רטרואקטיבית, זה משפיע?

<ניר וילנר: זה לא משפיע על אף אחד.

<ניר וילנר: מי שהפיק חורף, זה נותן לו את - - -

אורלי לוי אבקסיס: בתנאי שהוא תאגיד מים או שהוא מועצה.

<זאב אחיפז: בתנאי שהוא מפיק עירוני.

אורלי לוי אבקסיס: אבל כל המפיקים הפרטיים?

<זאב אחיפז: יש מפיקים עירוניים שהם מפיקים פרטיים.

<זאב אחיפז: כל היטלי ההפקה חלים רק על המפיקים הפרטיים.

<זאב אחיפז: אנחנו מדברים על מי שחל עליו הפקת חורף שהוא מפיק עירוני.

<זאב אחיפז: כל המפיקים שהם מפיקים לבית והם לא כלולים בהגדרה של מפיק עירוני, הם מפיקים גם לחקלאות ולכן אנחנו רוצים להביא את זה יחד עם ההסדרה של החקלאות.

משה גפני: זה מה שטוען חבר הכנסת חיים ילין.

משה גפני: זה שאתם עושים את זה ואנחנו נאשר, אם נאשר את הרטרואקטיביות, זה ישפיע?

<ניר וילנר: זה לא משפיע.

<מתן רז בירן: אני רוצה להדגיש שוב שהכללים כמו שהם מופיעים היום בפני הוועדה, לא מכלילים את התיקון הזה של 2.5 קוב.

משה גפני: את זה הבנו.

משה גפני: אמנם אנחנו חברי כנסת אבל כשמסבירים לנו שש פעמים, אנחנו מבינים.

אורלי לוי אבקסיס: איך זה משנה מצב?

משה גפני: האם זה משנה מצב?

משה גפני: הכללים האלה מיטיבים.

משה גפני: מה משנה פה את המצב?

<מתן רז בירן: הכללים האלה לא מיטיבים עם המפיקים העצמאיים ולא עם המפיקים העירוניים אבל כן יש כאן תיקון רטרואקטיבי לחלק מהכללים ועוד תיקון רטרואקטיבי אחר לעניין מים ביתיים שלא קשורים לחקלאות.

<מתן רז בירן: זה היה בטיוטה הקודמת ואנחנו מבקשים להכליל.

משה גפני: אני שואל האם הכללים הללו, אם נאשר אותם, האם הם מזיקים?

<פלג אוריון: הם לא מזיקים אבל הם לא מספקים.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אני מבקש לאשר את הכללים האלה.

משה גפני: הכללים האלה הם כללים מיטיבים.

משה גפני: אני מבקש בפרק זמן קצר להגיע עם התוספות של מה שהיה בפעם הקודמת לאחר שאתם באים בדברים עם החקלאים.

משה גפני: אנחנו לא נאשר הוראה חד צדדית נגד החקלאים.

משה גפני: אתם צריכים להגיע להסכמה בעניין הזה.

אורלי לוי אבקסיס: רק נזכור ונאמר שזה לא מגיע לצרכן הסופי.

משה גפני: הם צריכים להביא את הדברים האחרים ואני מבקש מהם לעשות את זה בקצרה וכמה שיותר מהר.

אורלי לוי אבקסיס: הצרכן לא ייהנה.

משה גפני: אני מבקש לאשר כללי המים (שינוי התוספת השנייה לחוק) (תיקון והוראות שעה), התשע"ה-2016.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד אישור הכללים – 5 נמנע - 2

אורלי לוי אבקסיס: אני נמנעת מאחר וזה לא מגיע לצרכן הסופי.

חיים ילין: אני נמנע.

משה גפני: שניים נמנעו.

משה גפני: כללי המים אושרו.

משה גפני: אני חוזר על בקשתי להביא את יתרת כללי המים לאחר שאתם באים בדברים עם החקלאים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף הבא.