ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 188, 2016-02-29 11:00

אלי אלאלוף: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

<טל אמתי נשרי: את ההצעה יציג ביטוח הלאומי.

<טל אמתי נשרי: אני רק אומר שעלות ההצעה היא בין שניים לשלושה מיליון שקלים.

<טל אמתי נשרי: היא לא נחשבת הצעת חוק תקציבית כי היא לא עומדת ברף של שישה מיליון שקלים והיא באה בהסכמה עם משרד האוצר.

<שלומי מור: חוק הביטוח הלאומי היום מגדיר מהי לידה לצורך הזכאות למענק לידה, דמי לידה ומענק אשפוז.

<שלומי מור: החוק קובע שלידה היא לידה של ולד שהוא חי או למעשה כל לידה בתום 26 שבועות.

<שלומי מור: זאת אומרת, מי שחלילה ילדה ולד לאחר 26 שבועות הריון, תהיה זכאית לכל הזכויות.

אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת עליזה לביא שהיא מציעת החוק.

<שלומי מור: המצב החוקי היום הוא שמי שילדה לאחר 26 שבועות ולד בין חי ובין מת, תהיה זכאית לכל הזכויות על פי החוק.

<שלומי מור: ההצעה שלנו מבקשת להרחיב את ההגדרה הזאת ולקבוע שאישה תהיה זכאית לכל ההטבות הללו גם אם היא ילדה ולד שאיננו חי החל מהשבוע ה-22 להריונה ולא השבוע ה-26 להריונה.

<שלומי מור: ההרחבה הזאת נעשית לאור הבנה שלנו ושל הגורמים הרפואיים לפיהם מבחינת הלידה וההשפעה על האישה אין למעשה הבדל בין מי שילדה בשבוע ה-26 לבין מי שילדה בשבוע ה-22 והחל מהשבוע ה-22 אפשר לראות בלידה כלידה מלאה שאמורה לזכות בכל ההטבות הנלוות.

אלי אלאלוף: לדעתך יש סיכוי שוולד שנולד בשבוע ה-22 יחיה?

<קריאה: כן.

<טל אמתי נשרי: אנחנו מברכים על הצעת החוק שהיא הצעה חשובה וטובה.

<טל אמתי נשרי: אנחנו מבקשים להבהיר שיש הבדל מבחינת ההשפעה על האישה, האם האישה חוותה לידה לבין השאלה האם העובר הוא עובר בר חיות.

<טל אמתי נשרי: מאוד חשוב לדעתנו, וזו גם הבקשה שלנו, להבהיר את הדברים גם בדברי ההסבר כי היום יש קואורלציה מסוימת בין הגדרת לידה לבין גיל העובר שנחשב כעובר בר חיות.

<טל אמתי נשרי: מאוד חשוב לנו שלא ישתמע מהצעת החוק הזאת שעובר בגיל 22 שבועות של הריון הוא כבר עובר שהוא בר חיות.

<טל אמתי נשרי: יכולות להיות לזה השפעות גם בהיבטים של הפסקת הריון, האם מגיל 22 שבועות כבר צריך ועדה מיוחדת להפסקת הריון וקשיים משמעותיים יותר בביצוע הפסקת ההריון, גם מבחינת הפרוצדורות הרפואיות שצריך לתת לעובר, גם בפרספקטיבה של דיני הנזיקין.

<טל אמתי נשרי: זאת עמדת משרד הבריאות.

<טל אמתי נשרי: אני מחליפה כרגע את עורכת הדין טליה אגמון שמאחרת וצריכה להצטרף מאוחר יותר.

<טל אמתי נשרי: זאת העמדה שהועברה אלי.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, את מבודדת את השאלה.

<נעה בן שבת: את אומרת שלצורך העניין הזה של הלידה, של חופשת הלידה, זכאות האישה לקבל חופשת לידה ודמי לידה, במקרה שלנו זה יותר דמי לידה וכל הזכויות שכרוכות בביטוח אימהות, היא מתנתקת מהשאלה מה מעמדו של הוולד.

<טל אמתי נשרי: כן.

<שלומי מור: גם לא הייתה שום כוונה בהצעת החוק הזאת כדי להשפיע בשום הקשר אחר.

<שלומי מור: אני רוצה להבהיר שמבחינת הצעת החוק הממשלתית, לא הייתה שום בקשה או כוונה להשפיע בשום הקשר אחר מלבד עצם הזכאות.

<שלומי מור: רק לשם השלמת התמונה אני אומר שמדובר בערך בתשעים נשים בשנה שתזכינה בכך.

<טל אמתי נשרי: כמובן.

<טל אמתי נשרי: כמו שאמרנו היא מבורכת וטובה ואין לנו התנגדות מהותית להצעת החוק.

<טל אמתי נשרי: אנחנו רק מבקשים שיובהר, כדי שלא תהיה הבנה מוטעית לפיה אנחנו רואים בעובר בגיל 22 שבועות הריון כעובר בר חיות.

<טל אמתי נשרי: יש לזה השלכות.

<טל אמתי נשרי: למשל, ועדות להפסקת הריון, ועדות על אזוריות.

עליזה לביא: זה לא המקרה.

<טל אמתי נשרי: נכון.

<נעה בן שבת: היא רוצה להבהיר שזה לא המקרה.

<טל אמתי נשרי: אנחנו מבינים שזה לא המקרה.

<טל אמתי נשרי: אנחנו מבקשים שזה יובהר כדי שלא תהיה הבנה אחרת.

אלי אלאלוף: זה נרשם בפרוטוקול.

אלי אלאלוף: אני חייב לציין שמציעי החוק, בנוסף לחברת הכנסת עליזה לביא, הם משה גפני, דב חנין, מיקי לוי וקארין אלהרר.

עליזה לביא: אני עומדת ומחייכת בהכרת תודה.

עליזה לביא: באיחור רב אנחנו מגיעים לחקיקת החוק הזה, חוק שגרם עוול להרבה מאוד נשים ומשפחות במשך יותר מדי שנים.

עליזה לביא: יש הבדל ופער בין ההגדרה הרפואית לבין ההגדרה הבירוקרטית שמלמדת אותנו מתי אישה זכאית לכל סל הטבות, אם אפשר לקרוא לזה כך במקרה המאוד קשה הזה, אבל הרבה מאוד פעמים נשים חוו בנוסף לאובדן, גם השפלה במקום העבודה, זלזול, לקחו את הכאב הביתה וגם בבית לא היה מי שייתן על כך את הדעת משום שכאשר החברה מסביב לא מכירה, ההשלכות הן מאוד ברורות.

עליזה לביא: ההצעה הזאת בראש ובראשונה באה לתקן עוול ומאפשרת לנשים שחוו לידה שקטה, שחוו את מול הוולד בין השבועות 22 ל-26 כאשר היום זה רק מהשבוע ה-26, ובתיקון של החוק הזה, אנחנו בעצם מדברים גם על ההגדרה הרפואית וגם על ההגדרה הבירוקרטית כך שהן תהיינה שוות וזהות בארבעת השבועות האלה של הכרה.

עליזה לביא: בתיקון המבורך הזה תימנע פגיעה מיותרת ולא נכונה, לא מידתית ולא ראויה, בנשים שבנוסף לאובדן הקשה מכל של הוולד, חוות גם אי הכרה ועוולה מצד הממסד, מצד המערכת הבירוקרטית.

עליזה לביא: שנים ניסינו לתקן את זה.

אלי אלאלוף: אל תאשימו את הבירוקרטיה, את הפקידים כי הפקידים מבצעים את המדיניות של הנבחרים, כולל שלנו.

עליזה לביא: לא, חלילה.

עליזה לביא: אני לא מאשימה.

עליזה לביא: אני לא פוגעת אלא אני רוצה להודות בהכרת הטוב ולבוא מהמקום המכיל והמודה.

עליזה לביא: יושבות כאן גם נשים שפעלו הרבה מאוד במרחב החברתי ועשו להעלות את הנושא הזה למודעות ולהביא אליו את תשומת הלב הציבורית.

עליזה לביא: החוק הזה גם בכנסת הקודמת עבר, הבשיל ונעצר בגלל הבחירות.

עליזה לביא: זה מסוג החוקים שבאמת נשאלת השאלה איך לא עשינו את זה קודם, איך לא שינינו ותיקנו.

עליזה לביא: זה חוק שבא להיטיב במעט שאפשר במציאות הקשה שחווה אותה אישה ושחווה אותה משפחה.

עליזה לביא: כל מי שחווה או היה קרוב במעגל הראשון והשני למציאות הזאת, מבין על מה אנחנו מדברים.

עליזה לביא: קודם כל, חלילה לא לפגוע בבירוקרטיה הקודמת, אבל כן לבוא ולא בכל חוק יש את האפשרות הזאת לבוא עם הכרת הטוב כדי לתקן וכאן זה מאוד בולט.

עליזה לביא: תודה.

אלי אלאלוף: יש כאן גברת שעברה לידה שקטה כזאת.

אלי אלאלוף: ביקשת לדבר.

אלי אלאלוף: אם את רוצה, בבקשה.

<אפרת ניצן: לפני חמש שנים הייתי בשבוע ה-24.

<אפרת ניצן: לא חשבתי על ההשלכות ועל מה זה אומר, כמה זמן להיות בבית, חופשת מחלה, אלא זה היה צריך לעשות ולכן עושים.

<אפרת ניצן: אחרי הלידה – ואני חייבת לציין את בית חולים וולפסון בו היה צוות מדהים, מבין ותומך ומהבחינה הזאת קיבלתי הרבה תמיכה חברתית למרות שזאת הייתה איזושהי בחירה – חברה שלי, עורכת דין אילנה קוורטין, אמרה לי להגיש טפסים כי עברתי לידה ומגיעה לי חופשת לידה מביטוח לאומי.

<אפרת ניצן: אני הגשתי את הטפסים וביקשתי חודש כי לא חשבתי שאני אצטרך יותר מכך.

<אפרת ניצן: רציתי לחזור לעבוד.

<אפרת ניצן: רציתי רק להתאושש מבחינה פיזית ולא מעבר לכך.

<אפרת ניצן: אכן זה אושר לי ואחרי שזה אושר הבנו שזה אושר במקרה כי זה נפל על פקיד שכנראה לא שם לב לפרטים.

<אפרת ניצן: אז אילנה קידמה את הצעת החוק.

<אפרת ניצן: כמי שחוותה, אני חושבת שהאפשרות לתת לאישה לבחור ולומר כמה זמן היא צריכה כדי להתאושש, כל אחת יכולה לקחת את זה למקום אחר.

<אפרת ניצן: אני הרגשתי שאני צריכה את החזרה לעבודה כדי להתאושש ומישהי אחרת מרגישה אחרת.

<אפרת ניצן: אני חושבת שזאת זכות מלאה שצריך להכיר בה.

<נעה בן שבת: אדוני, אפשר לציין שכאשר נולד ולד שהוא לא חי, יש אפשרות לאישה לבקש לקצר את חופשת הלידה למרות שאנחנו מקדימים כאן את המועד שנחשבת לידה אבל חוק עבודת נשים, מבחינת הביטוח הלאומי, אם יש זכאות לדמי לידה, יש זכאות לדמי לידה אבל מבחינת חוק עבודת נשים, השינוי שלנו ישליך על כך שהאישה יכולה לקבל את מלוא חופשת הלידה.

<קרן גרינבלט: אני משדולת הנשים.

עליזה לביא: שדולת הנשים שותפה לחוק הזה.

<קרן גרינבלט: אני רוצה קודם כל להכיר תודה גם לחברת הכנסת עליזה לביא אליה באנו עם הצעת החוק הזאת והיא לקחה אותה בשתי ידיים וקידמה אותה במלוא העוז ובמלוא ההבנה של החשיבות שלה, גם בכנסת הקודמת וגם בכנסת הזאת, למרות כל העיכובים הבירוקרטיים, העיכובים מול משרד הרווחה וכולי.

<קרן גרינבלט: עברנו את כל התהליך הזה יחד.

<קרן גרינבלט: אני רוצה גם להודות לאפרת ולעורכת הדין אילנה קוורטין שנמצאות כאן שהן אלה שיזמו את הפנייה לשדולת הנשים בבקשה לתקן את חלון הזמנים הקשה הזה.

<קרן גרינבלט: חשוב לציין את ההשלכות הנוספות מלבד זכויות האימהות שמגיעות יחד עם הקדמת המונח לידה ואלה הגנות של חוק עבודת נשים.

<קרן גרינבלט: הגיעו אלינו לשדולה מקרים של נשים שעברו לידה שקטה ופוטרו כי לא זכו להגנה לה זוכות נשים שמוגדרות בחופשת לידה ובחזרה מחופשת לידה.

<קרן גרינבלט: מעסיקים ניצלו את הסיטואציה הזאת וזה עוד דבר שאנחנו מעניקים להם בכך שאנחנו מורידים את השבוע בו מוגדרת לידה.

<קרן גרינבלט: אני רוצה גם לציין את ההסתדרות הרפואית, את איגוד המיילדות והגניקולוגיה שהיו שותפים אתנו בניסוח הצעת החוק והיו שותפים אתנו במציאת הנתונים שהצדיקו אותו ותמכו מהרגע הראשון.

<קרן גרינבלט: תודה לכם.

<מאירה בסוק: נעמ"ת.

<מאירה בסוק: יש לי שאלה.

<מאירה בסוק: לגבי הנושא של חוק עבודת נשים, אם אישה, כמו שקרה לאפרת, רוצה לחזור אחרי חודש מחופשת הלידה ובחוק עבודת נשים כתוב שהיא לא יכולה לחזור אלא אחרי זמן מסוים.

<נעה בן שבת: יש אפשרות לקצר במקרה שהוולד מת.

<מאירה בסוק: צריך איכשהו להכניס את זה כדי שלא תתעורר בעיה.

<נעה בן שבת: גם היום יש אפשרות לעובדת שהוולד שלה מת, לקצר את חופשת הלידה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, האיסור לקצר את חופשת הלידה לפחות מאותם 14 שבועות, לא קיים לגבי עובדת שהוולד שלה מת.

<מאירה בסוק: זאת אומרת שמבחינת ביטוח לאומי היא תקבל את דמי הלידה.

<קריאה: בדיוק.

<קריאה: זה התיקון.

אלי אלאלוף: היות והצעת החוק הממשלתית מאוד קרובה להצעת החוק של חברת הכנסת לביא, אם את מסכימה, אנחנו נבקש מהלשכה המשפטית למזג את שתי הצעות החוק.

<נעה בן שבת: זאת צריכה להיות החלטה של הוועדה למזג את שתי הצעות החוק וזה עובר לאישור ועדת הכנסת.

אלי אלאלוף: את מחליפה את מאיר כהן.

עליזה לביא: כן.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים.

אלי אלאלוף: מי בעד מיזוג שתי הצעות החוק?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד המיזוג – פה אחד

אלי אלאלוף: שתי הצעות מוזגו.

אלי אלאלוף: שתי הצעות החוק ימוזגו.

<נעה בן שבת: נקרא את הצעת החוק.

<נעה בן שבת: תיקון סעיף 39 בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, בסעיף 39, בהגדרה "לידה" במקום "עשרים ושישה" יבוא "עשרים ושניים".

<נעה בן שבת: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר פרסומו (להלן – יום התחילה) והוא יחול לגבי מי שילדה ביום התחילה או לאחריו.

עליזה לביא: זאת ההתחייבות שלנו לשר כץ.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 172) (תיקון הגדרת לידה, התשע"ו-2016?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד הצעת החוק – פה אחד

אלי אלאלוף: הצעת החוק אושרה פה אחד.

אלי אלאלוף: זה עובר לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

אלי אלאלוף: תמסרי דרישת שלום לשי פירון שהיה בין היוזמים ולצערי לא נמצא אתנו בכנסת.

עליזה לביא: אני אמסור.

עליזה לביא: אדוני, יש אפשרות שנוכל לחוקק את זה עוד במהלך המושב הזה?

אלי אלאלוף: אני בעד.

<נעה בן שבת: זה תלוי בהנחה.

<נעה בן שבת: אנחנו נשתדל להניח.

<קריאה: זה יונח וזה עולה למליאה.

<קריאה: אנחנו סיימנו.

אלי אלאלוף: אנחנו בעד.

אלי אלאלוף: בעיקרון אנחנו בעד.

אלי אלאלוף: תודה רבה.