הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 56, 2016-02-02 10:30

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב.

עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, היום ה-2 בפברואר 2016 ויש לנו ישיבה מיוחדת היום כחלק מהיום המיוחד שמתקיים היום בכנסת, עתיד התעסוקה, ציון יום מיוחד בכנסת בנושא אתגרי המחר בתעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד ש - - -

עמיר פרץ: תעסוקה בכלל או תעסוקת נשים?

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעסוק בתעסוקת נשים, ועדות אחרות יעסקו כנראה בנושאים אחרים, אבל היום המיוחד הוא על עתיד התעסוקה, אבל בלי הנשים לא יהיה, לא עתיד ולא תעסוקה.

עמיר פרץ: להיפך, אני רציתי לומר לך שיש לך הזדמנות, כי אני עכשיו הגבר היחיד פה כמעט - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, יש עוד.

עאידה תומא סלימאן: אתה לא תיהנה מהמעמד הזה.

עמיר פרץ: אבל אני גם הגבר שיודיע לך שאני אשמח שהנשים תשתלטנה גם על הדיון של תעסוקת גברים, הגיע הזמן, שאנחנו נהפוך למגדר.

עאידה תומא סלימאן: לאט לאט.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שהיום המיוחד הזה הינו יוזמה של חברת הכנסת עליזה לביא שביקשה שיתקיים יום מיוחד בכנסת, היא עסקה המון בנושא והיא תצטרף אלינו קצת יותר מאוחר, כי בתוקף היותה היוזמת היא מסתובבת בין כל הוועדות.

עאידה תומא סלימאן: אני מברכת אותה על היוזמה הזו, אני חושבת שזה נושא מאוד חשוב ובגלל שאני חושבת שזה נושא מאוד חשוב אנחנו כבר עסקנו בנושא הזה בוועדה יותר מישיבה אחת מאז שהתחלתי לכהן כיושבת ראש הוועדה.

עאידה תומא סלימאן: גם עשינו סיורים בנושא, הגענו למרכזי התעסוקה וקיבלנו מידע מהרבה גורמים.

עאידה תומא סלימאן: אני בדיוק עכשיו הגעתי מישיבה של ועדת הכלכלה שדנה בחוק עסקים קטנים, כאשר אנחנו בדיון קודם גם כן התעסקנו בנושא של עסקים קטנים של נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני הצעתי תיקון על החוק המוצע היום, ברוח הדברים שעלו בישיבה הקודמת שעסקה בנושא.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו ביקשנו שיהיה מנהל אגף בתוך הסוכנות לעסקים קטנים שיעסוק רק בקידום עסקים קטנים של נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני דאגתי לנסח את הצעת החוק, את התיקון להצעת החוק, אנחנו נכניס אותו במסגרת ההכנות לקריאה ראשונה ואני מאוד מקווה שנצליח להעביר את החקיקה הזו.

עאידה תומא סלימאן: זה חלק קטן בינתיים מתעסוקת נשים שאנחנו מאוד מקוות שזה יילך ויתרחב.

עאידה תומא סלימאן: כאשר מדברים על אתגרי המחר בתעסוקה ואני באמת הייתי רוצה שנתמקד בדיון שלנו היום, אנחנו כבר קיימנו דיונים על מה הוא מצב התעסוקה של הנשים באופן כללי בישראל ואנחנו דיברנו גם על מגזרים בתוך או על אוכלוסיות שונות ומגוונות בתוך האוכלוסייה במדינת ישראל, או האזרחיות במדינות ישראל.

עאידה תומא סלימאן: דיברנו על תעסוקת נשים ערביות, דיברנו על תעסוקת נשים חרדיות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו כמעט כל הזמן מקבלות את התמונה הכללית, הייתי רוצה שהיום ננסה להסתכל קדימה, איפה אנחנו רוצות להיות בעוד 20, 30 שנה, מה הוא מצב התעסוקה של הנשים באותו תחום ומה הם באמת החסמים והאתגרים שעומדים בפנינו כנשים כדי להתקדם בתחום התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו צריכים לקחת בחשבון, וזה עניין שמאוד חשוב לי, אחת מההערות שהיו על הפעילות של משרד הכלכלה וגם של הרשות לפיתוח כלכלי של האוכלוסייה הערבית, שרוב ההכשרות שנעשו לנשים במרכזים השונים כדי להכין אותם להיכנס לעולם התעסוקה, הנשים הערביות, 62% היו במקצועות טיפוח וחן.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה יכול להיות מקצוע שימשיך להתקיים בעוד 30 שנה ובעוד 40 שנה, אבל המטרה שלנו היא לא רק לשלב את הנשים בתעסוקה, נקודה, המטרה שלנו היא גם לשלב נשים בתעסוקה שהיא בדרגות גבוהות, בדרגים גבוהים, במקצועות שיש להם עתיד ויש להם אפשרות להתפתח ולהתקדם, ולא רק להיות בתעסוקה שהיא נותנת לנו אפילו לפעמים לא שכר מינימום ובמצב הטוב שכר מינימום.

עאידה תומא סלימאן: אז אני רוצה שננסה לבדוק מה האפשרויות כדי לקדם תעסוקת נשים לכיוון שבו, ואני לא אוהבת את המילה, לכבוש, אבל שנגיע, שנצליח באמת להיות בחזית של הובלת הכלכלה וגם עם ראייה ברורה איך נשים ישתלבו, איך נשים יתקדמו ואיך נשים ישנו את פני הכלכלה והחברה.

עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר כאשר באוכלוסייה מסוימת, ואני מדברת על האוכלוסייה הערבית, הסטטיסטיקה נעה בין 27% של נשים ל-32%, זה תלוי את מי אנחנו שואלים, כמה נשים נמצאות בשוק העבודה והחברה כולה, יותר מ-50% ממנה חיים מתחת לקו העוני, אז שילוב תעסוקת נשים זה לא הופך לעניין של מותרות ולא רק יישום זכויות אלא עניין קיומי מדרגה ראשונה לחברה עצמה.

עאידה תומא סלימאן: את זה הגיע הזמן לא רק שהחברה תבין, אלא גם שהמדינה תבין, שזה לא רק בגלל שדורשים מאיתנו ב-OECD לקדם נשים ערביות, אלא בגלל שאם רוצים מדינה מתוקנת שבה האזרחים נהנים ממצב סוציו אקונומי שהוא ממוצע, אני לא הייתי רוצה לדבר על העשירונים הגבוהים, אבל ממוצע, חייבים להשקיע יותר בתעסוקת נשים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום נשמע מגב' הדס פוקס ממרכז טאוב, בבקשה, גברתי.

עאידה תומא סלימאן: יש לכם מידע שאני ראיתי שהוא חשוב.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

עמיר פרץ: הפרק של תעסוקת נשים לא מופיע ב - - -

<הדס פוקס: לא, זה עוד לא פורסם.

<הדס פוקס: חלק מזה אמור לצאת בעוד שבועיים.

עמיר פרץ: אבל הפרק הזה לא מופיע.

עמיר פרץ: בכל הספר הזה.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו אני מבינה למה הספר אצלך.

עאידה תומא סלימאן: כי זה לא תעסוקת נשים.

עמיר פרץ: לא, הוא היה פה במקרה.

עמיר פרץ: ממש לה.

<הדס פוקס: גם בספר יש דברים שקשורים לתעסוקת נשים, לא דברים שאני אציג, אבל דברים שונים.

<הדס פוקס: בעוד שבועיים אנחנו נוציא משהו שקשור לתעסוקת נשים, אז כל מי שרוצה יכול להירשם לניוזלטר שלנו ולקבל את העדכון.

<הדס פוקס: אני אציג סקירה כללית על תעסוקה של נשים וגם אני אדבר על אתגרים שיש בעתיד.

<הדס פוקס: אני אציג דברים שהם גם בהשוואה ל-OECD ובנושא הזה חשוב לזכור שכשאנחנו מסתכלים על נשים, בישראל לעומת ה-OECD, תמיד חשוב לזכור שהפריון של נשים בישראל זה 3 ילדים ואפשר לראות שזה מאוד חריג ביחס לשאר מדינות ה-OECD.

<הדס פוקס: אפשר לראות שהמדינות היחידות שיש להן מעל 2.1 ילדים זה מקסיקו וישראל.

<הדס פוקס: 2.1 ילדים זה מספר ילדים שדרושים לשמירה על יציבות של האוכלוסין.

<הדס פוקס: כלומר כל שאר המדינות, אם הם לא יעשו משהו, יכניסו מהגרים, האוכלוסייה שלהם אמורה לקטון.

<הדס פוקס: מהבחינה הזאת ישראל במצב מאוד טוב, אבל באמת קשה להשוות בין אישה שיש לה 3 ילדים לאישה שיש לה ילד וחצי.

<הדס פוקס: זה דבר שצריך לזכור, כי זה משפיע גם על התעסוקה.

<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים מ-1980 אפשר לראות שישראל, לא רק שיש לה 3 ילדים, אלא שזה בסך הכול יציב וזה לא ירד, בניגוד למדינות אחרות שבסך הכול ברוב המדינות הפריון מאוד ירד.

<הדס פוקס: אם נסתכל על תעסוקה, ככלל גברים מועסקים יותר מאשר נשים ובכל מדינות ה-OECD אנחנו רואים שיש עלייה בתעסוקה של נשים.

<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על ישראל אנחנו רואים שגברים מועסקים קצת פחות מב-OECD, הייתה ירידה מאז שנת 95' ואז יש איזה שהיא התאוששות, מאז אמצע שנות האלפיים.

<הדס פוקס: לעומת זאת נשים התחילו יותר נמוך, אבל התעסוקה שלהן מאוד עלתה והיום נשים מועסקות יותר מב-OECD והפער הצטמצם.

עאידה תומא סלימאן: יותר מה-OECD.

<הדס פוקס: נכון, מועסקות יותר מב-OECD.

<הדס פוקס: חשוב לזכור שכשאנחנו מדברים על תעסוקת נשים מדובר פה על שתי אוכלוסיות מאוד שונות, יש לנו תעסוקה של נשים יהודיות ונשים ערביות ונשים ערביות מועסקות בשיעורים יחסית מאוד נמוכים, ב-2014, הלמ"ס, הנתון הכי מעודכן זה 36% של תעסוקת נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: זה ממוצע כללי לנשים במדינת ישראל, זה כולל הערביות?

<הדס פוקס: נכון.

עאידה תומא סלימאן: זה אומר שהפער בין אחוזי תעסוקת נשים ב-OECD לנשים יהודיות הוא אפילו הרבה יותר גדול ממה שאנחנו רואים פה.

<הדס פוקס: נכון.

<הדס פוקס: ההבדל באמת, נשים יהודיות, זה משהו מאוד חריג, 83% מהן מועסקות, זה פחות או יותר כמו גברים.

<הדס פוקס: בעצם מאז שנת 2011 נשים יהודיות וגברים יהודים מועסקים אותו דבר, שיעורי תעסוקה כמעט זהים.

עאידה תומא סלימאן: המספר האחרון ששמעתי היה 79%.

עאידה תומא סלימאן: זה קפץ בשבוע אחד?

<הדס פוקס: בשנת 2014, סקר כוח אדם, את יכולה להסתכל באתר הלמ"ס.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, מצוין.

<הדס פוקס: זה הנתון.

<הדס פוקס: ונשים ערביות, זה גם יותר גבוה ממה שאמרת, זה 36% ב-2014.

עאידה תומא סלימאן: אני לא קונה את זה.

עאידה תומא סלימאן: נדבר אחר כך על זה, אני לא קונה את הסטטיסטיקה הזו.

<הדס פוקס: בסדר, אבל באמת חשוב לציין שנשים יהודיות זה משהו מאוד חריג, הן באמת הגיעו לשיעור תעסוקה של גברים, שזה מאוד יפה, ונשים ערביות, זה באמת עדיין אתגר גדול.

<הדס פוקס: אם אנחנו נסתכל מה קורה לאורך החיים של אישה לעומת גבר, אם מסתכלים על יהודים, בציר האיקס יש לנו את הגיל, מגיל 18 עד גיל 61, איך משתנה שיעור התעסוקה.

<הדס פוקס: אפשר לראות שבגילאים הצעירים אצל יהודיות נשים מועסקות בשיעורים גבוהים יותר, זה בגלל הצבא, נשים נמצאות פחות שנים בצבא וגם בכלל יש להן כניסה יותר מוקדמת לשוק העבודה, גברים מועסקים פחות, אבל עדיין כשאנחנו מסתכלים מגיל 30 ומעלה אפשר לראות שגברים מועסקים יותר, אבל לא בפער גבוה.

<הדס פוקס: יש פה משהו כמו 3% פער של שיעור תעסוקה של גברים לעומת נשים מגיל 30.

<הדס פוקס: זה באמת יפה.

<הדס פוקס: נזכיר עוד הפעם, יש לנשים הרבה ילדים באופן יחסי וזה יפה שמבחינת תעסוקה הן נמצאות במקום דומה לגברים.

<הדס פוקס: לעומת זאת אצל ערבים שיעור התעסוקה נמוך יותר לאורך כל הגילאים.

<הדס פוקס: ערביות מגיעות לשיא התעסוקה שלהן בגיל 29, משהו כזה, ומאז זה יורד.

<הדס פוקס: אז ראינו את המצב בתעסוקה ומבחינת שעות עבודה, נשים כמובן מועסקות מגברים, זה נכון בכל ה-OECD.

<הדס פוקס: ככלל שעות העבודה יורדות, זה נכון ב-OECD, זה נכון בישראל, שעות העבודה הן במגמת ירידה, אבל כשמסתכלים על חלוקה בין גברים לנשים אפשר לראות שגברים מאוד הורידו את שעות העבודה שלהם, יותר מב-OECD, ולעומת זאת נשים דווקא העלו את שעות העבודה שלהן, במעט, אבל העלו.

<הדס פוקס: אז אפשר לראות גם פה שיש צמצום פערים בין תעסוקה של נשים לתעסוקה של גברים.

<הדס פוקס: הן גם מועסקות יותר והן גם מועסקות יותר שעות.

<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על הסיבות שבגללן נשים מועסקות חלקית, אז אפשר לראות שהסיבה העיקרית שבגללה נשים מועסקות חלקית זה בגלל שהן מטפלות בילדים, בגלל המשפחה.

<הדס פוקס: יש פה גם 'לא מעוניין לעבוד במשרה מלאה', זה הגדרה של הלמ"ס, אבל לדעתי זה די דומה לסיבה הזאת ואפשר לצרף את זה ביחד ולהגיע לכמעט 60% מהנשים שמועסקות במשרה חלקית, בגלל שהן בוחרות בזה בגלל המשפחה.

<הדס פוקס: לעומת זאת גברים, הסיבות שהם מועסקים חלקית זה סיבות מאוד מגוונות, זה בטח לא בגלל שהם מטפלים בילדים.

<הדס פוקס: חשוב לומר שזה לאו דווקא דבר שלילי.

<הדס פוקס: זה דבר טבעי שנשים רוצות להישאר בבית ולהיות עם הילדים שלהן ובאמת זה טוב שהן יוכלו, אם הן מעוניינות בזה, לעשות את זה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אם אנחנו מסתכלות על הסיבות שנשים מקבלות משרה חלקית, יש 26% שחיפשו משרה מלאה ולא מצאו ויש 6% בגלל מחלה או נכות, זה עושה משהו כמו 32% ויש 4% - - - כלומר האחוז הוא מעניין.

עאידה תומא סלימאן: אני מסתכלת כי אני יודעת שקיבלנו דיווח על נשים, הפוך, זה אולי היה אצל נשים ערביות, שזה הפוך, הנשים רצו יותר מהגברים להשלים את המשרה שלהן.

עאידה תומא סלימאן: זה לא מתבטא בסטטיסטיקה הזאת.

<הדס פוקס: זה בהחלט יכול להיות, אין לי פה חלוקה ליהודים וערבים.

<חנה קופפר: אני חושבת שזה מתוך הסקר שאני הצגתי, סקר מועסקים ערבים.

<חנה קופפר: שם זה באמת מדובר בנשים ערביות שהסיטואציה היא אחרת.

עאידה תומא סלימאן: נכון.

עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת שהיה לנו סקר שאמר שנשים ערביות שעובדות במשרה חלקית מול גברים ערבים רוצות יותר - - -

<חנה קופפר: נכון, בקרב נשים ערביות השיעור של אלה שלא עובדות במשרה מלאה משום שלא הצליחו למצוא עבודה במשרה מלאה גבוה מאשר בקרב הגברים הערבים.

עאידה תומא סלימאן: וגבוה מנשים יהודיות גם.

<חנה קופפר: לא ראיתי את ההשוואה הזו, אבל אני מאמינה שזה נכון.

עאידה תומא סלימאן: לא, אם מסתכלים פה רואים את זה ברור.

<הדס פוקס: אז פה זה שיעור כולל, אז כמובן שהיהודיות שהן חלק יותר גדול מהאוכלוסייה יותר משפיעות.

<הדס פוקס: זה שנשים מועסקות פחות זה גורם משמעותי לפערי השכר ובאמת אם אנחנו מסתכלים על פער שכר שהוא גלובלי אנחנו רואים שיש פערי שכר של 33% בין גברים לנשים בשנת 2014, אבל הגורם המרכזי זה שנשים מועסקות פחות שעות מגברים.

<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על פערי שכר לשעה אנחנו רואים שהפערים מאוד מצטמצמים ויש 6% פער שכר לשעה בין גברים לנשים וחשוב לציין שזה לא איזה משהו שהוא ייחודי לישראל.

<הדס פוקס: זה פער השכר בכל מיני מדינות ב-OECD בשנת 2013.

<הדס פוקס: אתם רואים פה את ישראל בירוק, 16%, ובסך הכול ישראל היא ממוצעת, היא אפילו קצת בפערי שכר נמוכים יותר מהממוצע.

<הדס פוקס: אז כמו שאמרתי, רוב הפערים של השכר - - -

עמיר פרץ: למה כאן את מציגה טבלה של 2013?

<הדס פוקס: אלה הנתונים הכי עדכניים שיש.

עמיר פרץ: כל הדוח מדבר על 2014.

<הדס פוקס: זה תלוי, כל נתון והמקור שלו.

<הדס פוקס: זה המקור מהאו"ם.

<ליאורה בוורס: גם רציתי להוסיף פה שהרבה פעמים מדברים על ישראל, שיש בישראל פער גדול יחסית לשאר העולם, פערי שכר, ופה אנחנו באמת רואים שפער השכר בישראל הוא דומה לממוצע במדינות אחרות.

<ליאורה בוורס: פה זה בגלל, כמו שהדס אמרה, שאנחנו מסתכלים על פער השכר לשעה ואנחנו חושבים שזה הנתון היותר חשוב להסתכל עליו מאשר פער השכר הגלובלי.

<ליאורה בוורס: כשמסתכלים בפער השכר הגלובלי ישראל יוצאת שיש בה פער יותר גדול מהרבה מדינות אחרות וזה בגלל שהפער בין שעות העבודה של נשים וגברים בישראל הוא יחסית יותר גבוה וזה משפיע על פער השכר הגלובלי.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת שלמרות ועם כל הכבוד של להסתכל על פער שכר לשעה, גם ממחקרים אחרים נודע לנו שהפער מצטמצם לא בגלל שמצב הנשים נעשה יותר טוב, אלא בגלל שמצב הגברים נעשה יותר רע.

עאידה תומא סלימאן: בזמן שהתעסוקה הולכת לכיוונים של תעסוקה בלתי ישירה ושל דרך עובדי קבלן וכו' אז נשחק השכר של העובדים הגברים, לא עלה כמו שצריך ובינתיים הנשים קצת התקרבו.

עאידה תומא סלימאן: אז בעצם הפער נסגר לא למעלה, לא בגלל שכולם זזים למעלה, אלא בגלל שכולם זזים למטה.

עאידה תומא סלימאן: כדאי מאוד לקרוא את הסטטיסטיקה עם הבנה לדקויות.

עאידה תומא סלימאן: זה מראה, וואלה המצב שלנו טוב, כאילו אפשר לחיות עם הפער, במיוחד אם משווים את זה ל-OECD ואנחנו מאוד אוהבים במדינה הזו להשוות את עצמנו לאירופה, אבל כדאי מאוד לשים לב לזה.

עאידה תומא סלימאן: המצב הוא לא יותר טוב מבחינת הפער.

עאידה תומא סלימאן: דבר נוסף, כאשר אנחנו בודקים רק את השעה, שכר השעה, אנחנו לא מכללים את כל ההטבות שגברים מקבלים כתוספת קבועה בשכר שלהם והופכת לחלק מהשכר שלהם ונשים לא מקבלות.

עאידה תומא סלימאן: ואז גם כן זה נראה יותר טוב.

עאידה תומא סלימאן: זה לא במקרה שמציגים את הדברים בצורה כזו, אני חושבת שכדאי לא ליפול לזה.

<הדס פוקס: אז בהקשר הזה של השכר לשעה אני יכולה לומר שבאמת אנחנו רואים שהשכר לשעה הוא לא עולה.

<הדס פוקס: לא הייתי אומרת שהוא נשחק, אבל הוא לא עולה.

<הדס פוקס: אבל כן נשים העלו - - -

עאידה תומא סלימאן: שוב, כאשר הוא לא עולה ויוקר המחיה עולה זה נשחק.

<הדס פוקס: אני מדברת על השכר הריאלי.

<הדס פוקס: בכל מקרה, אם אנחנו מדברים על פערי שכר לשעה אז באמת עיקר הסיבה לפערים זה בגלל ההבדלים במשלחי היד של נשים לעומת גברים.

<הדס פוקס: אם נסתכל על השכלה, נשים היום משכילות יותר מגברים, אם מסתכלים בקבוצת הגיל, אפשר לראות שבשנת 2000 לנשים וגברים בגילאי 30 עד 54, אני לוקחת את הגילאים האלה כי לפני זה גברים בעיקר עדיין לומדים, אפשר לראות שהיה שיעור זהה של בעלי תואר ראשון ועם השנים יש לנו גידול בפערים ונשים היום יותר משכילות מגברים.

<הדס פוקס: אם אנחנו מחלקים את זה ליהודים וערבים, אפשר לראות שאצל יהודיות כבר בשנת 2000 יהודיות היו משכילות יותר מאשר גברים יהודים, ואצל ערבים אפשר לראות שגברים ערבים העלו מאוד במעט את שיעור המשכילים שמתוכם, לעומת זאת אצל נשים ערביות, עם הפתיחה של המכללות, שנפתחו מכללות אזוריות באזור המגורים שלהם, התחילו לרכוש השכלה גבוהה באחוזים גבוהים.

<הדס פוקס: אלה גילאים 30 עד 54, כשהסתכלנו על גילאים יותר צעירים, נגיד 30 עד 34, אפשר כבר לראות שיש היום יותר נשים ערביות משכילות מאשר גברים ערבים שמשכילים.

<הדס פוקס: אז הם באמת צמצמו פה את הפערים ואף עקפו את הגברים.

<הדס פוקס: השאלה היא לא רק האם אנשים עושים תואר ראשון אלא במה הם עושים את זה.

<הדס פוקס: אם נסתכל על תחומי הלימודים, בגרף הזה אפשר לראות את האחוז של הנשים מתוך מקבלי תואר ראשון בשנת תש"ן, 1990, ותשע"ד-2014.

<הדס פוקס: אנחנו מסתכלים פה על מגמות שקרו במשך 25 שנים ואפשר לראות שבסך הכול כבר בשנת 1990 54% ממקבלי תואר ראשון היו נשים.

<הדס פוקס: נשים קיבלו תואר ראשון באחוזים גבוהים יותר מאשר גברים, זה טיפה עלה.

<הדס פוקס: אם אנחנו נחלק את זה לתחומי לימוד שונים אז אפשר לראות את המקצועות הכי נשיים, שזה חינוך ומקצועות עזר רפואיים, ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, רנטגן, ששם - - -

<קריאה: צריך להגיד שהמקצועות לא נשיים.

<הדס פוקס: בסדר, אני מקבלת את התיקון, אלה לא מקצועות נשיים, מקצועות שבהם רוב הלומדים הם נשים, מקצועות שנחשבים נשיים מבחינת החברה.

<הדס פוקס: אפשר לראות בחינוך שיש ירידה מ-88% ממסיימי תואר ראשון שהיו נשים, היום זה ירד ל-80% וזה עדיין מאוד גבוה.

<הדס פוקס: אם אנחנו נסתכל על מקצועות שהם באמצע, אפשר לראות מדעי החברה, ביולוגיה, מדעי הרוח, רפואה.

<הדס פוקס: אם מסתכלים על ההתקדמות אפשר לראות שגם ברפואה היום 54% ממסיימי תואר ראשון ברפואה, שזה כמובן גם משפיע על מי שבסופו של דבר תהיה רופאה, הן נשים.

<הדס פוקס: רוב של נשים ברפואה, 50% של נשים במשפטים, עריכת דין, בעסקים וניהול חלה עלייה מאוד יפה, מ-32% ל-53%.

<הדס פוקס: ועדיין יש לנו את המקצועות שהרוב הגדול שבהם הם גברים, מדעים פיזיקליים, מתמטיקה ומדעי המחשב, הנדסה ואדריכלות, אפשר לראות שעברו 25 שנה ויש לנו פחות נשים, שיעור יותר נמוך של נשים שלומדות פיזיקה, שיעור יותר נמוך של נשים שלומדות מדעי המחשב.

<הדס פוקס: באמת מה זה אומר עלינו?

<הדס פוקס: בכל זאת בהנדסה יש עלייה יפה.

עאידה תומא סלימאן: זה אומר שאנחנו עוד לא שברנו את המחסום הזה ואת הגבולות המגדריים של תעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר מקצועות שהם עדיין בראש של החברה נשיים ומקצועות גבריים.

עאידה תומא סלימאן: את השינוי הזה אנחנו עוברים לאט לאט, לצערי.

<הדס פוקס: נכון, אבל זה שנת 2014, אלה אנשים שנכנסים היום לשוק העבודה ועדיין אפשר לראות שהפערים לא הצטמצמו, כל עוד אלה האנשים שנכנסים, כל עוד נשים הן הרוב בחינוך וגברים הם הרוב בהנדסה.

<רותי רביד: יש לי שאלה.

<רותי רביד: כשאת משווה את הדברים האלה בטבלה על יד זה, יש משלחי יד לפי השכלה ומגדר ואת עושה בעלי תואר ובעלי תואר גברים ונשים ואת שמה מצד אחד רופאים ובצד השני את לא שמה ויש פה יותר רופאות.

<הדס פוקס: את מדברת על הטבלה, אני כבר מגיעה אליה.

<הדס פוקס: כשיש לנו רוב של רופאות זה מי שעכשיו מסיימת את לימודי הרפואה.

<הדס פוקס: פה זה גילאי 30 עד 54, אז באמת אם נסתכל בעוד 20 שנה אנחנו נראה שהרופאות נמצאות פה הרבה יותר למעלה.

<הדס פוקס: אגב, הרופאות לא נמצאות פה, זה ה-15 מקצועות הכי נפוצים אצל נשים עם תואר ואצל גברים עם תואר, רופאות זה מקום 17.

<הדס פוקס: כלומר זה כמעט פה.

<הדס פוקס: אבל באמת זה לא נמצא פה בטבלה.

<הדס פוקס: פה, כשאנחנו מסתכלים על גילאי 30 עד 54, זה גם אלה שסיימו ללמוד לפני 20 שנה.

<קריאה: מה עם עורכי דין?

<הדס פוקס: עורכות דין נמצאות פה.

<רותי רביד: הן נמצאות, אבל ב3% לעומת 5%.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני רוצה לעשות סדר.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא יכולים, זה מאוד מפריע לרישום הפרוטוקול כאשר נכנסים לדיון גם בלי לרשום את השם.

עאידה תומא סלימאן: תנו לנו לסיים את הסקירה הזו, למרות שגם לי הרשימה, אני חושבת שהיא לא נעשתה בצורה כזו שאפשר להשוות, אבל בואו נסיים את זה.

<הדס פוקס: אז חשוב להבדיל בין מלאי לבין זרם.

<הדס פוקס: התרשים הקודם לא מראה את מי שהיום, את החלוקה היום של שוק העבודה לפי השכלה, הוא מראה בשנת 2014 מי הן הנשים שסיימו ללמוד.

<הדס פוקס: אלה הנשים שהן בגיל 30 ולכן ככה זה נראה.

<הדס פוקס: אפשר לראות שבשנת 1990 44% מהסטודנטים לרפואה יהיו נשים ולפני כן זה היה עוד יותר נמוך, ולכן כשאנחנו מסתכלים על גילאי 30 עד 54 ברור שיש לנו אחוז יותר נמוך של רופאים וגם ברור שככל שיעברו השנים אנחנו נראה יותר ויותר נשים רופאות.

<הדס פוקס: אני אחזור לטבלה.

<הדס פוקס: פה רואים את 15 המקצועות הכי פופולריים לנשים עם תואר ולגברים עם תואר.

<הדס פוקס: אפשר לראות שיש פה פערים מאוד גדולים בין נשים לגברים.

<הדס פוקס: סימנתי את המקצועות של חינוך, אפשר לראות שחמישה מהמקצועות הכי נפוצים אצל נשים זה מקצועות של חינוך, ביחד אם סוכמים את האחוזים אנחנו מגיעים ל-21%, לעומת זאת אצל גברים שיש להם תואר רק 3% הם מורים בתיכון.

<הדס פוקס: לעומת זאת במה מועסקים גברים?

<הדס פוקס: גברים מועסקים בהנדסה ואם סוכמים את זה גם מגיעים ל-21%, ובאמת 21% מהגברים מתוך 15 המקצועות הכי נפוצים הם במקצועות ההנדסה, ואילו נשים 21% נמצאים בחינוך.

<הדס פוקס: גם כשאנחנו מסתכלים על ניהול אפשר לראות שגברים מנהלים באחוזים הרבה יותר גבוהים.

<הדס פוקס: זה באמת מראה הרבה על ההבדלים שאנחנו מדברים.

<הדס פוקס: כמובן חשוב להזכיר שכולנו יודעים שבמקצועות של הנדסה ובטח בניהול אלה מקצועות שדורשים הרבה שעות עבודה ולכן אם אנחנו רוצים שנשים ייכנסו למקצועות האלה אז צריך לאפשר בהם יותר גמישות ואפשרות לעבודה חלקית.

<הדס פוקס: כשאנחנו מסתכלים על גברים בלי תואר לעומת נשים בלי תואר, אז באמת אפשר לראות שגברים הם נהגים, מוכרים, חשמלאים, לעומת נשים שהן מזכירות, מטפלות, מוכרות.

<הדס פוקס: גם פה אפשר לראות שגברים מועסקים במקצועות שבהם השכר יותר גבוה ולכן זה בהחלט גורם מאוד רציני לפערי השכר שאנחנו רואים.

עאידה תומא סלימאן: זהו?

<הדס פוקס: אני יכולה עוד לדבר על מקצועות בסיכון, אם את רוצה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה נתן לנו תמונה איך גם לפי ההשכלה ייראה העתיד.

עאידה תומא סלימאן: הפריסה לפי הלימודים האקדמיים מעידה גם על הכיוונים העתידיים שעלולים להופיע בתעסוקה, למרות שאני יודעת טוב מאוד שיש אחוזים גבוהים של נשים שהן לא מועסקות בחינוך האקדמי שהן קיבלו, לא בהתמחות שלהם באקדמיה.

<קריאה: עשויים, עאידה, לא עלולים.

עאידה תומא סלימאן: אני מדברת עברית כמו שאני יודעת לדבר עברית.

עאידה תומא סלימאן: הן מבינות ואני תמיד אומרת שאני מדברת עברית הרבה יותר טובה מהערבית של כולם.

עליזה לביא: התחלנו ללמוד, התחלנו קורס בערבית פה בכנסת.

עאידה תומא סלימאן: כן, יש קורס בערבית ואנחנו מארחים אותו בדרך כלל בוועדה הזו.

עאידה תומא סלימאן: עליזה, חברת הכנסת עליזה לביא, כמו שהזכרתי בהתחלה היא היוזמת של היום הזה, אני בירכתי על היוזמה, חברת הכנסת לביא, אני חושבת שלמרות שאנחנו מקיימים הרבה דיונים על תעסוקה, אבל לשים יום אחד כזה שמעסיק את כל הוועדות זה חשוב, זה מכוון את אור הזרקורים של הרבה מהוועדות שלא עוסקות בדרך כלל בנושאים כאלה.

עאידה תומא סלימאן: אני נותנת לך זכות לפתוח למרות שאני יודעת שהיית בוועדה אחרת, למרות שכבר התחלנו, אבל אם תרצי להשתתף, בבקשה, גברתי.

עליזה לביא: תודה, גברתי, ותודה לכן שהגעתן לכאן הבוקר.

עליזה לביא: אנחנו באמת רצים מוועדה לוועדה.

עליזה לביא: הכלי הזה של הפרלמנט מאפשר לנו לעשות יום מיוחד וחשבתי שאין יותר מהנושא של תעסוקה, תעסוקת המחר, השינוי שדופק לנו, צורח לנו על הדלת והמדינה נרדמה בשמירה.

עליזה לביא: תוך 5 שנים, גם נתונים שמוצגים בדבוס לפני שבועיים, ה-OECD לפני כמה ימים, שינוי משמעותי בעולם העבודה.

עליזה לביא: אם אנחנו לא נתעורר אנחנו דנים את הילדים והילדות שלנו, את הנכדים והנכדות שלנו לאבטלה, לחוסר התאמה לעולם תעסוקה שמשתנה לנו מול העיניים.

עליזה לביא: תוך 5 שנים 7 מיליון משרות הולכות להיעלם.

עליזה לביא: מקצועות שאנחנו מכוונים עדיין את הילדים שלנו לרכוש אותם, לא יהיה להם מה לעשות איתם.

עליזה לביא: מערכת ההשכלה הגבוהה נרדמה.

עליזה לביא: אי אפשר להמשיך כך.

עליזה לביא: החל מהגיל הרך צריך לאפשר הקניה של מיומנויות, של גמישות מחשבתית, של הבנה של במה אני טובה יותר, במה אני יכולה לעשות יותר, של לראות איך באים ומשמרים את הידע.

עליזה לביא: פה אני מדברת בוועדה לקידום מעמד האישה ולמגדר, על אף הפערים הקיימים בחברה הישראלית ועל אף האפליה רבת השנים, אני תמיד נותנת את הדוגמה שאם גולדה מאיר, ראש הממשלה הראשונה, הייתה באה ומצטרפת אל הדיון שלנו הבוקר היא לא הייתה רק שואלת 'איך זה שעד היום לא הייתה ראשת ממשלה במדינת ישראל?

עליזה לביא: ' היא הייתה שואלת 'איך יכול להיות שכבר בשנות ה-50 הנחנו על השולחן', 'אני', אומרת גולדה, '

עליזה לביא: הנחתי על השולחן חוקים ואתן במדינת ישראל הולכות אחורה.

עליזה לביא: מה קורה כאן?

עליזה לביא: ' הרי חוקים קיימים, מדינת ישראל היא אחת המדינות המתקדמות בעולם המערבי שיש בה חוקים לקידום נשים, יש בה חוקים לשוויון מגדרי והפערים שלנו רק הולכים וגדלים.

עליזה לביא: בכל הדיונים שלנו כאן, גברתי יושבת הראש, בנושא של התעסוקה בוועדות השונות, כשמגיעים לוועדה שלך, בהיבט המגדרי, המצוקה היא שבעתיים.

עליזה לביא: המצוקה היא הרבה יותר קשה, כי מלכתחילה תנאי הפתיחה שלנו הם נמוכים יותר.

עליזה לביא: נשים במדינת ישראל סובלות פעמיים, פעם אחת כי המערכת לא שוויונית ופעם שנייה כי יש לנו הרבה מאוד אי אכיפה של החוקים הקיימים.

עליזה לביא: אנחנו לא אוכפים את החוקים הקיימים.

עליזה לביא: תוסיפי לזה את הפסיפס האנושי נשי המרתק בחברה הישראלית, את האוכלוסיות היהודיות, את האוכלוסיות המגזריות, שהולכות להיות מבחינה דמוגרפית עם שינוי משמעותי בעולם העבודה תוך 15 שנים.

עליזה לביא: מה אנחנו הולכים לעשות?

עליזה לביא: אי אפשר רק לבוא ולדבר על התאמות וטכנולוגיה כשאנחנו רואים שהמערכת הדמוגרפית מניבה לנו אוכלוסיות נוספות שצריך להתבונן ברגישות ובהבנה איך עולם התעסוקה עתיד לתת להן כלים.

עליזה לביא: כאן אנחנו נרדמנו בשמירה.

עליזה לביא: שורה תחתונה, לפני שאני מזמינה את כולן לבוא ולהצטרף לכנס שלנו בשעה שתיים באולם ירושלים, ששם נדון בהרחבה, אבל צריך גוף אחד במדינת ישראל, כי הידע קיים, שירכז את זה וייתן מענה.

עליזה לביא: אם לא, גברתי, אנחנו דנים את ילדינו וילדותינו לעולם של אבטלה.

עאידה תומא סלימאן: תודה, חברת הכנסת עליזה לביא.

עאידה תומא סלימאן: אני מוסיפה עוד גורם לדברים שאת אמרת, זה המדיניות הכלכלית המונהגת במדינת ישראל.

עליזה לביא: יש לנו שר כלכלה חדש מאתמול, גברתי, את יודעת.

עליזה לביא: ראש הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: כן, אני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: אתמול מישהו שאל איפה הממשלה?

עאידה תומא סלימאן: וישבו שם שלושה שרים וראש הממשלה, אז אמרתי, מה אתם מתלוננים איפה הממשלה?

עאידה תומא סלימאן: יושבים מולכם שמונה שרים.

עאידה תומא סלימאן: אז כולם הסתכלו ולא הבינו ואחר כך הבינו.

עאידה תומא סלימאן: ראש הממשלה מכהן בארבעה משרדים, שר לארבעה משרדים בנוסף להיותו ראש הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: ובנימה אופטימית זו, כמי שלא מרגישה שמישהו מתפנה באמת לעסוק בענייני כלכלה בטווח הקרוב, אני רוצה לתת לעוד אורחים שלנו.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן לעוד אורח או אורחת לתת לנו עוד סקירה ואחר כך נפנה.

עאידה תומא סלימאן: עורכת דין שלי דביר, רכזת שותפות.

<שלי דביר: שותפות זו קואליציה של ארגוני נשים שונים ואני מדברת פה בשם הקואליציה וגם בשם ארגון אישה לאישה.

עמיר פרץ: רק ברשותך, אם מישהי מהסוקרות יכולה לשים דגש גם על השינויים בין השנה החולפת לשנה שיש לכם נתונים, ודבר נוסף, להתמקד קצת יותר בעניין של, כמו שנאמר כאן, אכיפת החקיקה ואיזה חקיקה חדשה נראית לכם חסרה.

עמיר פרץ: בסוף אנחנו מחוקקים.

<שלי דביר: תודה רבה, חבר הכנסת, הרמת לי להנחתה.

<שלי דביר: אני מקווה שאני אצליח לענות.

<שלי דביר: אני באמת רוצה קודם כל להתחיל עם הנתונים החדשים.

<שלי דביר: הנתונים החדשים הם מדוח שפרסמה הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, היא פרסמה אותו בינואר 2016, הוא חם מהתנור, יצא רק לפני שבועיים.

<שלי דביר: אני אתחיל באמירה מקדמית, הדוח שמפרסמת הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים מדי שנה יצא בלי שום התייחסות מגדרית.

<שלי דביר: מעולם לא היה בדוח של הסוכנות איזה שהוא פרק מגדרי.

עליזה לביא: למה צריך להיות?

<שלי דביר: כי היה צריך לדעת נתונים מפולחים לגבי - - -

עליזה לביא: את עונה לי ברצינות?

<שלי דביר: אוקיי, ברור, אבל לא היה שם אף פעם התייחסות לנתונים מפולחים לגבי בעלות עסקים קטנים.

<שלי דביר: יש הרבה מאוד נשים בעלות עסקים קטנים, לגבי עצמאיות שום דבר.

<שלי דביר: ומה אנחנו לומדים?

<שלי דביר: אז בנתונים מלפני שבועיים אנחנו רואים - - - זו סקירה של שנת 2015, נשים עצמאיות מהוות כיום פחות מרבע מכלל העצמאים בישראל.

<שלי דביר: זאת אומרת הם 25% מכלל העצמאים, אם רוצים את המספר, זה 47,305 עצמאיות, וזה הנתון המדאיג, שמרוויחות כ - - -

עאידה תומא סלימאן: 25, לא 14?

<שלי דביר: לא, אני מדברת על עצמאיות.

<שלי דביר: 14% זה בעלות עסקים.

<שלי דביר: עצמאיות זה אישה בודדת, עורכת דין עצמאית, רואת חשבון עצמאית, זה עצמאיות.

<שלי דביר: אלה הנתונים בדוח, הן מהוות פחות מ-25%.

<שלי דביר: כשאנחנו משווים את השכר שלהם לשכר העצמאים באותם מקצועות אנחנו רואים שהעצמאיות מרוויות 60% ממה שמרוויח גבר עצמאי באותו מקצוע.

<שלי דביר: אז הרווח הוא 60%.

<שלי דביר: מבין העסקים הקטנים והבינוניים, זו השאלה ששאלת אותי, גברתי היושבת ראש, אז רק 14% מכלל העסקים הקטנים והבינוניים בישראל הם בבעלות נשים.

<שלי דביר: רוב רובם כמעט המוחלט והמכריע של העסקים הקטנים והבינוניים בבעלות נשים, אותם 14%, לא זוכה, לא במכרזי ממשלה, לא במכרזים מוניציפאליים, לא במכרזים של רשויות אחרות.

<שלי דביר: רק שנשים בסוגריים כמה כסף יש באותם מכרזים, היקף הרכש הממשלתי מסתכם ב-25 מיליארד שקל בשנה.

<שלי דביר: אני לקחתי את הנתונים האלה על פי נתוני החשב הכללי, מינהל הרכש, לשנת 2010.

<שלי דביר: זאת אומרת יש 25 מיליארד שקלים בשנה של רכש, של טובין ושירותים.

<שלי דביר: הממשלה, באמצעות משרדיה, הרשויות וכדומה, רוכשת גם טובין וגם שירותים על ידי מכרזים או על ידי ועדות רכש, בסכומים שהם פטורים ממכרז, כמה מתוך זה מגיע לעסקים בבעלות נשים או לנשים שנותנות שירותים?

<שלי דביר: כמעט אחוזים אפסיים.

<שלי דביר: אני יכולה לתת מספר דוגמאות לזכייה במכרזים רק בשביל לסבר את האוזן, זה מתוך ועדת מבורך, ניתוח מגדרי של תקציב המדינה לשנת 2014.

<שלי דביר: אני רואה לדוגמה שבשנת 2014 בנגב הוקצו כ-10 מיליון שקלים ליזמים ויזמיות, מתוך ה-10 מיליון שקלים רק 600,000 הועברו לידי הנשים היזמיות במסגרת התקציב הזה.

<שלי דביר: אותו דבר משרד התיירות, הוא חילק ב-2015 110 מיליון שקלים לפיתוח ואכסון מלונאי, מספר הפרויקטים שמימנו היו 18, סך הכול רק פרויקט אחד מתוך ה-18 זכה למימון ועמדה בראשו אישה.

<שלי דביר: לגבי חקיקה.

<שלי דביר: יש כיום חקיקה, יש את חוק חובת מכרזים, סעיף 2ב לחוק חובת מכרזים קובע, כמו שכולנו יודעים, שאם יש עסק בבעלות אישה או עסק בבעלות גבר, עומדים באותם תנאי סף ומגיעים למכרז וצוברים את אותן נקודות, צריך לתת העדפה מתקנת לעסק בבעלות אישה.

<שלי דביר: אנחנו הגשנו בקשה לפי חוק חופש המידע לדעת כמה פעמים נעשה שימוש במכרז הזה.

<שלי דביר: הרחבנו את הבקשה, בפעם הראשונה סיפרתי לכם על משרד המשפטים, התשובה הייתה אפס.

<שלי דביר: אמרנו, כמו שקודמתי אמרה פה, הרבה מאוד פעמים מדובר בנשים שהולכות לחינוך, בואו נסתכל בחינוך.

<שלי דביר: הגשתי בקשה למשרד החינוך, כמה פעמים בחינוך כשבאו שירותים כמו צהרונים וזה זכה עסק בבעלות אישה, וגם במשרד החינוך התשובה היא אפס.

<שלי דביר: במשרד החינוך טענו שלא הגיעו שתי הצעות - - -

<קריאה: אפס שימוש בחוק, לא אפס זכיות.

<שלי דביר: נכון, אפס שימוש בחוק.

עליזה לביא: זה גם וגם.

<קריאה: לא, זה לא זה.

<קריאה: יכול להיות שנשים זכו.

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל לא על סמך ה - - -

<שלי דביר: לא על סמך הסעיף הספציפי הזה.

<שלי דביר: מה שמראה לנו שנשים גם לא יודעות בכלל לבקש ולהפעיל כנראה את הסעיף.

עאידה תומא סלימאן: לא, אבל גם יש בעיה בתנאי הסף של המכרזים, שהם תלויים בצורה כזו שהם לעסקים יותר גדולי מאשר העסקים הקיימים עם נשים.

עאידה תומא סלימאן: על זה דיברנו עכשיו בוועדת הכלכלה.

<שלי דביר: בדיוק.

<שלי דביר: מה שאני באה בעצם לקרוא לכם, חברי הכנסת, הצעות שאנחנו מיפינו שיכולות לעזור ובזה אני אסכם.

<שלי דביר: אחת, פיצול המכרזים הגדולים למכרזים קטנים יותר.

<שלי דביר: זה משהו שהוא קריטי.

<שלי דביר: ככל שיותר בעלות ובעלי עסקים יוכלו ליהנות מתקציבי המדינה הסיכוי של נשים יגדל רק אם יפצלו את המכרזים.

<שלי דביר: שתיים, שינוי תנאי הסף.

<שלי דביר: הרבה פעמים אני ראיתי, וקראתי הרבה מאוד מכרזים, אני רואה שתנאי הסף של מכרזי המדינה והממשלה לא רלוונטיים בכלל לעבודה הנדרשת.

<שלי דביר: אני רק אתן דוגמה, רוצים לדוגמה מכרז לגרפיקאיות, הממשלה רוצה לעצב חוברת או בית חולים, במכרז לגרפיקאיות, מבקשים מהגרפיקאית מצבת כוח אדם - - -

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מצטערת, לא נוכל להיכנס לדוגמאות.

עאידה תומא סלימאן: הקדשנו דיון שלם לעסקים קטנים, בואו נעשה את זה במבזקים כי יש עוד נושאים.

<שלי דביר: אוקיי.

<שלי דביר: אז שינוי תנאי הסף לדוגמה, כמו החובה להציב מצבת אדם גדולה או היקף מחזור פעילות שהוא לא רלוונטי למכרז.

<שלי דביר: שתיים, מיפוי תחומים.

<שלי דביר: אפשר למפות את הרכש הממשלתי, את הרכש המוניציפאלי ולהגיד שבתחומים מסוימים אנחנו מקצים אחוז מסוים, וזה נעשה כבר, דיברתי על זה בעבר - - -

עאידה תומא סלימאן: בארצות הברית 5%.

<שלי דביר: בדיוק.

<שלי דביר: בארצות הברית במכרזים פדראליים 5% מהם סגורים רק לעסקים בבעלות נשים.

<שלי דביר: אותו דבר אפשר למפות ולעשות כאן חקיקה ש-5% מהמכרזים, לא מכלל המכרזים ברכש הממשלתי, אלא רק מהתחומים שמיפינו יהיה.

<שלי דביר: וגברתי, אחרון חביב, הכשרה.

<שלי דביר: הכשרה מקצועית מגדרית לחברי ועדות הרכש, כי הרבה פעמים בסכומים נמוכים זה לא מגיע למכרז, אז הכשרה מקצועית לחברי ועדות הרכש שבוחרים, הכשרה מקצועית לחברי ועדות המכרזים שבוחרים בכל המשרדים.

עליזה לביא: רק הערה.

עליזה לביא: היום עולה חוק שלי, לכבוד יום התעסוקה, אני שמחה מאוד ששר הפנים אישר את החוק הזה, חוק לעידוד נשים במכרזים ברשויות המקומיות.

עליזה לביא: זה קיים בארצי, אפס המכרזים שאת מדברת עליו לא קורה בגלל הגודל.

עליזה לביא: אני מקווה מאוד שבאמת כאן אנחנו נראה, כי המציאות זועקת ואי אפשר להמשיך עם האפליה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: ואם נרצה שהחוק הזה יתקדם מהר נביא אותו לוועדה - - -

עליזה לביא: תבואי לוועדת הכנסת, לעזור להילחם, גברתי.

עאידה תומא סלימאן: אני אבוא ואני אלחם.

עאידה תומא סלימאן: לא תמיד אני מצליחה במלחמות שלי, אבל אני אלחם.

עאידה תומא סלימאן: תודה, חברת הכנסת עליזה, ובהצלחה.

<שלי דביר: זה לא יצליח בלי להקצות אחוז מסוים באופן - - -

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: לא נוכל לקיים את הדיון הזה פה.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, שלי, תהיה לך הזדמנות להגיע לוועדה שתדון בהצעת החוק, אינשאללה, אחרי הטרומית.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת באסל גטאס, בבקשה.

באסל גטאס: אני מברך כמובן על קיום הדיון ועל כל היום הזה.

באסל גטאס: בגלל שאני גם חייב לרוץ לעוד ישיבה, יש לי שתי הערות, ב-ע' וב-א'.

באסל גטאס: אחת, אתם יודעי את המצב בנושא תעסוקת נשים ערביות וכל האפקט המקרו כלכלי, לא רק על ערבים בישראל ועל אחוזי העוני, אלא בכלל על כל הכלכלה.

באסל גטאס: יש שני דברים, עאידה, אני מפנה את תשומת לב כולנו.

באסל גטאס: האחד, נושא מסלולי תעסוקה.

באסל גטאס: הוא קיים והוא מנגנון טוב לקליטת עובדים חדשים, יש אפשרות, אני העליתי את זה בכמה הזדמנויות, גם בכנסת הקודמת, שתנאי הסף ישונו כך שאפילו עובדת אחת תזכה את המעסיק בתמיכה.

באסל גטאס: אני חושב שהוועדה למעמד האישה והשוויון המגדרי יכולה לקחת את זה קדימה.

באסל גטאס: שתיים, סוף סוף בהחלטת ממשלה, בפעם הראשונה, יש דיבור על תעסוקת נשים ערביות במסלול מסוים וזה הכשרת נהגות בתחבורה ציבורית.

באסל גטאס: אין אפילו נהגת אחת של אוטובוס או של מונית - - -

עליזה לביא: זה מקצוע שהולך להיעלם.

עאידה תומא סלימאן: לא, יש.

עליזה לביא: המוניות הולכות להיעלם, לא ללמוד.

עאידה תומא סלימאן: יש אחת, אני חייבת להגיד.

עאידה תומא סלימאן: נהגת אוטובוס.

באסל גטאס: אני חושב שיש בזה פתח טוב.

באסל גטאס: אני לא יודע כמה ייקלטו וכמה יוכשרו ויש חסמים תרבותיים ומשפחתיים וכו', אבל, עאידה, אני חושב שזה גם מכשיר ומנוף שאת יכולה לנצל ולקיים דיון ואני חושב שיש לנו חברה אדירה, חברת אל עפיפי, שהיא מציעה היום להכשיר נהגי אוטובוס.

באסל גטאס: שהם יכשירו בקורס מיוחד לנהגות וממילא יש מימון.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, חבר הכנסת באסל גטאס.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.

עמיר פרץ: גברתי היושבת ראש, האורחים שלנו, כמובן אנחנו באמת מודים לעליזה על היוזמה ועל ההזדמנות לדון בנושא אולי החשוב ביותר, תעסוקה בישראל, מגמות בתעסוקה, שינוי מבנה התעסוקה, שינוי האופי של המקצועות השונים שהולך ומתפתח.

עמיר פרץ: אנחנו כאן מתמקדים בתעסוקת נשים וודאי בתוך תעסוקת נשים, אם היינו רוצים לחדד היינו יורדים גם לעניין של המגדרים בתוך הנשים, החל ממגדרים עדתיים, כולל מגדרים דתיים, מה גורלן של החרדיות, מה גורלן של הערביות, מה גורל האתיופיות, מה גורל קבוצות שהולכות ומתפצלות לנגד עינינו.

עמיר פרץ: לצערנו הרב בסופו של דבר כל חברה נבחנת בחוליה החלשה שלה.

עמיר פרץ: החוליה החלשה ביותר בשרשרת - - -

עאידה תומא סלימאן: מוחלשת.

עמיר פרץ: מוחלשת, זה בסדר.

עמיר פרץ: אני מטבעי מעולם לא הסכמתי להיות חלק ממפעלי המכבסות בישראל.

עמיר פרץ: בישראל מכבסים את הכול, מילים טובות ייתנו לך כמה שאת רוצה, תקציבים את יכולה להמתין הרבה זמן.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אפילו יש לנו מישוש מאתמול.

עמיר פרץ: כן, אם זה עוזר לך להגיד מוחלשות וחלק מהבעיה נפתרת, אין בעיה.

עמיר פרץ: הכול בסדר.

עמיר פרץ: לכן אני אקנה כל משפט בעברית, אבל אני חושב שהמצב מאוד חמור.

עמיר פרץ: אני חושב שהעובדה ששומעים כאן דיון שמתמקד בין היתר על מה יהיה מעמדן של הנשים בכלל, בעולם העסקים הקטנים, במקצועות מסוימים, קודם כל זה כבוד גדול לאישה בישראל, אני שמח שאתן לא מתביישות לומר שאנחנו גם חלק מאותם מקצועות שבעבר היו לגברים בלבד.

עמיר פרץ: כל השאלות האלה של הבידול המיידי, כשאני שומע חבר כנסת שמדבר על כך שהוא רוצה להתמקד ולהגדיל את מספר הנהגות, והנהגות הערביות באוטובוסים, אני אומר שזה לא יפתור את בעיות התעסוקה, אל תתבלבלו - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל זה יוריד את רמת תאונות הדרכים.

עמיר פרץ: יכול להיות, אבל זה גם יעשה משהו מאוד חשוב, זה מפיל חומה פסיכולוגית לזכותן של הנשים להיות חלק ממקצועות רבים אחרים.

עמיר פרץ: אבל אני חושב שהגיע הזמן שנתמקד בשני דברים.

עמיר פרץ: גברתי היושבת ראש, את שני הנושאים אנחנו צריכים להקדיש כדי להתחיל להתמודד עם פתרונות.

עמיר פרץ: האחד, באמת להרחיב את האכיפה, להעביר נושאים של אפליה.

עמיר פרץ: למשל כשמדברים על השימוש בעניין של העדפה מתקנת, צריך לחוקק חקיקה שאומרת שכל ועדת מכרזים צריכה שיהיה לה סעיף שמוכיח שהיא דנה האם הייתה העדפה מתקנת, האם נדרשה העדפה מתקנת, כן או לא.

עמיר פרץ: גם אם לא צריך העדפה מתקנת, אבל שכל ועדה, כמו שחבר דירקטוריון צריך לדעת שהוא בודק סעיף תקציבי כזה ואחר, יידעו שחלק מהסעיפים שנדרשים שיהיו בפרוטוקול, ויכתבו 'לא נדרשה העדפה מתקנת', מאה אחוז, זה גם טוב, אבל שיכתבו זאת, שלא יהיה מצב שמתעלמים מהעניין הזה.

עמיר פרץ: הדבר הנוסף זה ההיבט הכלכלי.

עמיר פרץ: אני חושב שככל שהזמן עובר אנחנו מבינים שהמשק הישראלי לא ייוושע אם חלקן של הנשים ביצירת רף חדש להישגים הכלכליים שלהן לא יהיה משמעותי הרבה יותר.

עמיר פרץ: אני חושב שיש כבר מספיק חומר שהגיע גם לוועדה, אני ראיתי את חלקו, כמה זה משמעותי.

עמיר פרץ: מדובר בהפסד של עשרות מיליארדים מהעובדה שהאישה בישראל איננה מוצאת את מקומה במקום הנכון עם הפריון הנדרש, עם התנאים הסביבתיים הנדרשים, עם התנאים התשתיתיים הנדרשים, החל מתחבורה, נגישות, וכלה במעונות יום ופתרונות אחרים שנותנים לאישה את היכולת להגיע ולהתמודד בהתאם.

עמיר פרץ: כי אישה שצריכה בשעה שתיים להגיע הביתה כי אין מי שיקבל את הילד שלה מהמעון ברור שאף אחד במקום העבודה לא ייתן לה להתקדם, ברור שהנחיתות שלה מול הגבר שיכול לעשות שעות נוספות בלי שום בעיה הרבה יותר קשה.

עמיר פרץ: אני חושב שאנחנו צריכים להתמקד בחקיקה, להגדיל אותה, להעצים אותה, להפוך אותה נהירה וברורה ככל האפשר, ומצד שני להוכיח למדינת ישראל שהעניין הוא לא חמלה.

עמיר פרץ: אנחנו לא מדברים פה על צדקה, אנחנו מדברים פה על צדק חברתי מהסוג שממנף את הכלכלה הישראלית ולא כלכלה שעושה טובה לנשים, אלא נשים שעושות טובה לכלכלה.

עמיר פרץ: זה מה שצריך להיות.

עמיר פרץ: אני אחדד את זה, לא כלכלה שעושה טובה לנשים, נשים שעושות טוב לכלכלה.

עמיר פרץ: זה יותר מדויק.

עאידה תומא סלימאן: יש לנו כותרת ראשית עכשיו לישיבה הזו.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עמיר פרץ: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני רציתי להתייחס לעניין של ההעדפה המתקנת במכרזים.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שאחת הבעיות, ואני מסכימה שאולי צריך לעשות את השינוי בחקיקה, שיחייב כל ועדה לכתוב אם התייחסה לנושא הזה, אם בדקה אותו או לא בדקה אותו, ואני אקח על עצמי שאולי נקדם את זה ביחד, בגלל שאתה הצעת את זה, אבל הבעיה תמיד תהיה איך באמת מחשבים את הניקוד ומה זה העדפה מתקנת.

עאידה תומא סלימאן: האם העדפה מתקנת משתמשים בה כאשר הניקוד הוא זהה, או אפשר להשתמש בניקוד כאילו שמקבלים שני המציעים, או האם צריך לקחת את זה יותר רחב.

עאידה תומא סלימאן: לכן אני חושבת שאנחנו נצטרך לכלול בעניין העדפה מתקנת הסבר מתי מפעילים את השיקול של ההעדפה המתקנת.

עאידה תומא סלימאן: מתחילת הישיבה אני אומרת, תיקחו את הסטטיסטיקה בעירבון מוגבל.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להזכיר לכולן שכל הסטטיסטיקה שהובאה בפנינו לא כוללת את הערבים הבדואים בנגב.

עאידה תומא סלימאן: הלמ"ס לא סוקר אותם בסקרים שהוא עושה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר אם הם היו נכנסים לתמונה אז אני לא יודעת מה הייתה התמונה הכללית ואני בטוחה שהיא לא תהיה אותו דבר כמו שהוצגה פה.

עאידה תומא סלימאן: אפרופו העדפה מתקנת, אני כבר משתמשת בסעיף ואני נותנת לגב' סאוסאן תומא, מנשים נגד אלימות, על תקן אוכלוסייה ערבית.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

<סאוסאן תומא: תודה, היושבת ראש, תודה על הדיון.

<סאוסאן תומא: נשים נגד אלימות כבר עוסקת בנושא של תעסוקת נשים 13 שנה.

<סאוסאן תומא: אנחנו במעקב על תכניות להעסקת נשים ערביות על כל הנושא של הכשרות, מרכזי הכוון.

<סאוסאן תומא: היום יש 22 מרכזי הכוון באוכלוסייה הערבית.

<סאוסאן תומא: עם כל הכבוד לאנשים ולתקציבים המושקעים שם הנושא של התכניות הממשלתיות הן הכשרות של נשים ערביות להשתתפות בשוק העבודה.

<סאוסאן תומא: אני ממש בספק, אני מסתכלת בספק על כל הסטטיסטיקות האלה שמדווחות על עלייה באחוז הנשים הערביות המועסקות או המשתתפות בשוק העבודה.

<סאוסאן תומא: כל הסטטיסטיקות מדברות על עלייה ל-33%, אני לא רואה את זה בחברה הערבית.

<סאוסאן תומא: אנחנו עדיין מדברים על אחוז גדול, מבחינת האנשים שחיים מתחת לקו העוני, ילדים שחיים מתחת לקו העוני, 6 מתוך 10 ילדים חיים מתחת לקו העוני.

<סאוסאן תומא: אני לא חושבת שהסטטיסטיקות האלה באמת נותנות לנו את הצורה הנכונה.

<סאוסאן תומא: אנחנו כבר התעסקנו בנושא של אקדמיות.

<סאוסאן תומא: הפרויקט שלנו ממש מתמקד באקדמיות כי יש עלייה ממשית בשלושת התארים, 60% מהסטודנטים הערבים הן נשים בתואר ראשון, 55% בתואר השני הן נשים ו-45% הן דוקטורנטיות, נשים שהן - - -

עאידה תומא סלימאן: זה באוניברסיטאות בארץ.

עאידה תומא סלימאן: כי יש אלפים שלומדים בחו"ל.

<סאוסאן תומא: הערה אחת, לצערי הרב, בשירות המדינה, עם כל הפוטנציאל הזה של נשים אקדמאיות משכילות עדיין יש רק 3.3% נשים ערביות בשירות המדינה.

<סאוסאן תומא: עם החלטת הממשלה להגדיל ולהעלות את אחוז הערבים, לא יישמו את ההחלטה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת גם להגיד שהייתה ירידה בקליטת נשים ערביות בשנה האחרונה.

<סאוסאן תומא: נכון.

<סאוסאן תומא: ירידה וגם זה אחד הדברים שאנחנו עוקבים אחריו ורוצים לקדם את הנושא הזה.

<סאוסאן תומא: ההמלצה שלנו היא להעלות עוד את האחוז הזה, כי יש לנו פוטנציאל גבוה של נשים אקדמאיות שיכולות לתרום ולתת, גם במשרות בכירות, הן יכולות לתת בנושא הזה.

עמיר פרץ: הירידה היא במספר אבסולוטי או באחוזים?

<סאוסאן תומא: גם אבסולוטי.

עמיר פרץ: זאת אומרת יכול להיות שהוצעו פחות משרות לשוק?

<סאוסאן תומא: לפי החלטת הממשלה יש לייעד 30% מהמשרות לאוכלוסייה הערבית, היום אין מי ש - - -

עמיר פרץ: אין החלטה כזו?

<סאוסאן תומא: ההחלטה לא מיושמת.

עאידה תומא סלימאן: ההחלטה לא מיושמת, זה נכון, לא הגיעו ליעד שהחליטו עליו.

עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי היא, סאוסאן, האם יש לכם כיוון לעתיד, מה ההצעות כדי שבעתיד ישתלבו יותר נשים ערביות?

עאידה תומא סלימאן: ובואי נעשה את זה קצר וקולע.

<סאוסאן תומא: ההצעות שלנו בעמותת נשים נגד אלימות בנושא של שירות המדינה, אנחנו כן רוצות להקצות יותר משרות לאוכלוסייה הערבית וגם הנושא של חוק העדפה מתקנת לנשים ערביות.

<סאוסאן תומא: זה אחד הדברים.

<סאוסאן תומא: שנית, אם אנחנו מסתכלים גם על האחוז והפער בין תלמידים ערבים ותלמידים יהודים, אז יש פער גדול בין התקציבים המוקצים לתלמידים היהודים ופער בתקציבים לתלמידים הערבים.

עאידה תומא סלימאן: זה רק כפול תשע, מה קרה?

<סאוסאן תומא: נכון, זה רק כפול תשע.

<סאוסאן תומא: אם אנחנו סוגרים מחצית מהפער הזה אנחנו יכולים לייצר מקומות עבודה לנשים שהן 80% מהסטודנטים שהזכרתי, 80% מהסטודנטים האלה הן בעלות תעודת הוראה.

<סאוסאן תומא: יש לנו אחוז גדול של נשים שהן עם תעודת הוראה.

<סאוסאן תומא: לפי משרד החינוך בשנה שעברה 14,000 נשים פנו למשרד - - -

עאידה תומא סלימאן: נרשמו לשיבוץ.

<סאוסאן תומא: ורק 3,000 קיבלו משרה ולא נתנו לנו מה אחוזי המשרה, ואנחנו יודעים מכמה נשים, מכמה מורות, שהם נותנים להן פחות מ-24 שעות.

עאידה תומא סלימאן: עוד הצעות?

<סאוסאן תומא: אחת ההצעות היא שגם משרד החינוך, אנחנו רוצים ש - - -

עמיר פרץ: מה את מציעה למשרד החינוך?

<סאוסאן תומא: אני מציעה לסגור את הפערים האלה וזה מתממש - - -

עמיר פרץ: לא, הפערים זה - - -

מיכל בירן: צריך הסבת אקדמאים.

עאידה תומא סלימאן: יש קודם כל את הסבת האקדמאים שלא נעשית ואין תכניות מיוחדות לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: כאשר יש מאגר כל כך גדול של 40% מהאקדמיות שמובטלות, או 37%-38% מובטלות, אפשר לעשות תכניות מיוחדות.

עאידה תומא סלימאן: פעם עשו תכנית להסבה מקצועית לעבודה סוציאלית, פעם עשו תכנית להסבה מקצועית לאחיות ופסיכולוגיות חינוכיות.

עאידה תומא סלימאן: כל המקצועות האלה חסרים באוכלוסייה הערבית.

עמיר פרץ: מבחינת המספרים, איך אפשר להבין את המספר?

עמיר פרץ: את אומרת שהיו 3,000 משרות לכלל - - -

מיכל בירן: לא משרות מלאות אפילו.

עאידה תומא סלימאן: לא משרות, שיבוצים.

עמיר פרץ: לכלל, לא רק לבתי ספר ערביים?

עאידה תומא סלימאן: לא, לבתי ספר ערביים.

עמיר פרץ: לבתי ספר ערביים או לכלל בתי הספר בארץ?

עאידה תומא סלימאן: לא, ערבים.

עאידה תומא סלימאן: לא משבצים ערביות בבתי ספר יהודיים.

עמיר פרץ: זו שאלה, שאלה קשה.

עאידה תומא סלימאן: בטח, אנחנו - - -

עמיר פרץ: מבחינתי זאת שאלה.

עמיר פרץ: איזה סיבה יש לא לשבץ מורה לספרות ערבייה בבית ספר יהודי?

עאידה תומא סלימאן: חס וחלילה, תקרה התבוללות.

<קריאה: סליחה, אצלנו יש מורות ערביות בכפר סבא, מורה למחשבים, לא מורה לערבית, מורה למתמטיקה.

<סאוסאן תומא: מורה, שתיים, שלוש.

עאידה תומא סלימאן: זה דרך משרד החינוך או דרך בית הספר?

<קריאה: למיטב ידיעתי כן.

<קריאה: מורות נהדרות.

<סאוסאן תומא: אני יודעת שיש אחוז קטן - - -

עאידה תומא סלימאן: דרך משרד החינוך הייתה תכנית של שר החינוך הקודם, פירון, שאמר שהוא ירצה תוך 5 שנים לשבץ 500 מורים ומורות ערביים בבתי הספר.

עאידה תומא סלימאן: בשנה הראשונה יוזמת קרן אברהם, היה להם 35 מורות כבר משובצות בבתי הספר, משרד החינוך העלה את זה ל-70.

עאידה תומא סלימאן: כלומר הוא הוסיף רק 35 מורות.

עאידה תומא סלימאן: הוא לא עמד בשנה הראשונה ביעד הראשוני שהוא קבע לעצמו והתכנית הזו, אף אחד לא יודע מה קרה איתה, כנראה הלכה הביתה עם השר.

עמיר פרץ: גברתי, ברשותך, בכל זאת אני רוצה לחדד את השאלה.

עמיר פרץ: היו 14,000 בנות שהיו מועמדות ו-3,000 משרות.

עמיר פרץ: מה היה במגזר היהודי, כמה משרות, כמה מועמדות?

עמיר פרץ: מישהו יודע.

מיכל בירן: הן יכולות לעשות עוד דברים.

עמיר פרץ: לא, אני רוצה לדעת.

עמיר פרץ: רובן עם תעודת הוראה, כמה - - -

<סאוסאן תומא: לפי הסטטיסטיקה, אם אנחנו רוצים - - -

עאידה תומא סלימאן: את לא יודעת.

<סאוסאן תומא: לפי הלמ"ס יש מחסור גדול בבתי הספר ה - - -

מיכל בירן: אבל יש פה גם, זה עניין ברור, בקבוצות מוחלשות, אמא שלי הייתה מורה, מה שעשו בדור של אמא שלי בחברה היהודית זה שכל אישה משכילה, מה שהיא עשתה לרוב זה הייתה מורה.

מיכל בירן: היום בדור שלנו, בדור שלי כמעט אף אחת מהחברות שלי לא מורה כי יש הרבה הרבה אופציות.

מיכל בירן: זה ברור שלאקדמיות בחברה הערבית יש עודף שבאמת צריך להשקיע בהסבת אקדמאים.

עאידה תומא סלימאן: אבל אנחנו עדיין אומרות - - -

עמיר פרץ: אני הייתי מאוד ממוקד - - -

מיכל בירן: יותר מדי לומדות לתעודת הוראה.

עאידה תומא סלימאן: מיכל, אני רוצה רק להבהיר נקודה אחת.

עמיר פרץ: אני רוצה להשוות למגזר היהודי.

עמיר פרץ: אני לא יודע מה המצב במגזר היהודי.

עאידה תומא סלימאן: לא, אני רוצה להבהיר נקודה אחת, אנחנו רוצות שנשים יפרצו למקצועות אחרים, אנחנו רואים שצעירות מתכווננות לדברים אחרים, אבל במקרה הזה הספציפי יש עודף של נשים שיש להן תעודות הוראה ויש מחסור והמחסור הוא בגלל שעדיין כיתות הלימוד באוכלוסייה הערבית, יש בהן צפיפות מאוד גבוהה.

עאידה תומא סלימאן: אם היו עובדים לפי התקן של משרד החינוך אז היו פותחים עוד כיתות ואז היו מעסיקים עוד מורות.

עאידה תומא סלימאן: יש שעות לימוד שהן פחות משעות הלימוד, יש תקנים חסרים, של פסיכולוגים, של יועצות, של ספרניות, של מה שתרצו.

עאידה תומא סלימאן: כלומר אנחנו אומרים, נכון, בגדול, אידיאלי, כפמיניזם, אני רוצה שנשים יפרצו אבל בינתיים יש לי הון אנושי ויש לי מחסור.

עאידה תומא סלימאן: למה לא עושים את השילוב הזה ויוצרים מקומות עבודה ויוצרים דורות חדשים שלמדו במצבי חינוך יותר טוב.

עאידה תומא סלימאן: ומה עוד שיש מחסור של מורים ומורות בהרבה מקצועות בבתי ספר יהודיים אבל משרד החינוך, ברור לו שהוא לא רוצה, ועוד היום אפילו יותר, הם לא רוצים לשבץ מורות ומורים ערבים בבתי ספר יהודיים.

עאידה תומא סלימאן: חס וחלילה, ילמדו מתמטיקה אחרת, שתעזור להתבוללות בסוף ואובדן הזהות היהודית.

עאידה תומא סלימאן: מה להגיד לך?

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת את זה בסרקזם, אבל זה המצב.

עמיר פרץ: עכשיו יש ספר אזרחות חדש.

עאידה תומא סלימאן: כן, אנחנו נלמד מה זה אזרחות.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן את זכות הדיבור למר משה סויסה, כהמשך להעדפות המתקנות שלי, מנכ"ל יובלים לגיל הרך ואני מאוד מבקשת להתמקד.

<משה סויסה: אני שמעתי את הדברים.

<משה סויסה: אנחנו באים בנימה של להתחבר לנושאים שכשאנחנו מדברים על העדפה מתקנת ולשלב נשים ערביות בעבודה אז כשאנחנו נמצאים במעונות היום ואנחנו רוצים לשלב נשים חרדיות, מטפלות חרדיות שיבואו וילמדו ויקבלו הכשרות, אז חשוב שיהיה להם את הקידום או את הנושא שהם יוכלו ללמוד בשילוב.

<משה סויסה: כשיש לאישה ילדים אז היא צריכה את השעות שמתאימות לה וכמובן בלי להפסיד את הנושאים שהיא צריכה ללמוד אותם, אבל זה גם ברעיון של השילוב של הציבור החרדי והמיעוטים, כמו השילוב המבורך של הציבור הערבי, כמו שדיברו כאן, וזה בעצם איפה שאנחנו מתחברים לנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת מיעל מזרוחין, משדולת הנשים, בבקשה.

<יעל מזרוחין: תודה רבה.

<יעל מזרוחין: אני רוצה מאוד להתחבר לדברים ולהגיד ששדולת הנשים ב-30 שנים האחרונות מקדמת את הנושא של זכויות נשים בעולם התעסוקה באופן כללי.

<יעל מזרוחין: דיברו פה הרבה על חקיקה ועל מה הולכים לעשות קדימה, עם הפנים קדימה.

<יעל מזרוחין: אז נכון, אני מאוד מתחברת לחקיקה.

<יעל מזרוחין: יש לנו מחלקה שלמה של מדיניות וחקיקה שזה התפקיד שלה וזה מה שהיא עושה.

<יעל מזרוחין: התפקיד שלי הוא אחר, אני מנהלת מחלקת חינוך והדרכה, התפקיד שלי הוא הקשר עם המעסיקים.

<יעל מזרוחין: מאוד מעניין אותי לראות כמה מעסיקים יושבים בדיון על תעסוקה ויושבות איתי נציגות של חברת החשמל, שהם מעסיק מאוד מאוד גדול במשק הישראלי שאנחנו מלוות בשלוש השנים האחרונות.

<קריאה: אין לי אח או אחות בחברת חשמל.

<קריאה: גם לי אין ואני עובדת שם ארבע שנים והתקבלתי בלי אח או אחות.

<יעל מזרוחין: אני אספר קצת על הפרויקט שבאנו לספר עליו כאן היום ואחר כך אני אשמח שנציג את הפרויקט עצמו.

<יעל מזרוחין: אנחנו רוצות להתחבר לדברים שנאמרו, גם על הצורך, נאמר כאן על הון אנושי, על כלכלה קדימה, על נשים אקדמיות למול נשים לא אקדמיות.

<יעל מזרוחין: אנחנו מתעסקות במגוון גדול של אוכלוסיות.

<יעל מזרוחין: היום אני רוצה לשים את הזרקור דווקא על הנשים הלא אקדמיות.

<יעל מזרוחין: יש הרבה נשים שרוצות לעשות קריירה, יש לנו את הפריבילגיה, גם לי, לשבת כאן ולעשות קריירה מאוד יפה, אבל מרבית הנשים בישראל רוצות פרנסה.

<יעל מזרוחין: הן רוצות להתפרנס בכבוד, הן רוצות לפרנס את המשפחה שלהן בתעסוקה הוגנת, הולמת וראויה ובמקום שוויוני ומכבד.

<יעל מזרוחין: מה שאנחנו מציעות זה פרויקט של שילוב נשים במקצועות טכניים, לכן גם נמצאת כאן חברת החשמל בתור חברה פורצת דרך שפותחת את השערים לאחר 90 שנה פעם ראשונה לנשים בתפקידים של מפעילות מכונות, מתקינות בבתים וכדומה.

<יעל מזרוחין: הן יספרו.

<יעל מזרוחין: אבל אני אגיד שהיעדר הביטחון התעסוקתי כפי שאת אמרת נכון, עאידה, פוגע גם בנשים וגם בגברים.

<יעל מזרוחין: גם מצבם של העובדים הגברים הולך ויורד וישנם מקצועות שהולכים ונהיה יותר ויותר קשה לגייס אליהם.

<יעל מזרוחין: אני אגיד שהפרויקט בא לתת מענה על ידי עבודה, גם שינוי פנים ארגוני בתוך הארגונים, כדי לייצר שבירה של הסטיגמה, של האם נשים יכולות באמת להיכנס למקצועות האלה, ובצד השני נותן לנשים ביטחון תעסוקתי, יכולת להתפרנס בכבוד.

<יעל מזרוחין: באמת תפקידים שהשכר בהם הוא הוגן וראוי, אישה, לאחר תהליך הכשרה מאוד מאוד קצר של כמה חודשים יכולה להתקבל לתפקיד של להיות מפעילת מכונה, שהתדמית שלה היא תדמית של תפקיד מחוספס, או שצריך איזה שהם אתגרים פיזיים מאוד גדולים, אבל לא, במרבית מקומות העבודה מדובר בסך הכול על תפקידים שהיום כבר יש מכונות שצריך לפקח עליהן ואין שום בעיה להכשיר נשים למקצועות האלה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אני חושבת שהרעיון הובן.

<יעל מזרוחין: אני אשמח שחברותיי מחברת החשמל אולי יספרו.

עאידה תומא סלימאן: מאוד קצר ולוקחים בחשבון גם כן שחברת החשמל לא כל כך פתוחה בפני נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: ורק פיטרו 150 עובדים ארעיים - - -

<יעל מזרוחין: אנחנו מבינים את הכול.

<יעל מזרוחין: אגב תחבורה ציבורית, אנחנו גם מלוות את הנושא הזה ומלוות היום את חברת אפיקים שמגייסת נהגות אוטובוסים.

<אורנה גולן: בוקר טוב.

<אורנה גולן: שמי אורנה גולן, אני סגנית מנהלת אגף השיווק בחברת חשמל וגם ממונה על הנושא של קידום מעמד האישה ושוויון מגדרי.

<אורנה גולן: אנחנו באמת עושים עבודה רבה עם שדולת הנשים וחברת החשמל מצטיירת כחברה גברית, רוב העובדים שלנו הם גברים במקצועות שנתפסים גבריים, שזה פועלי ייצור בתחנות הכוח, פועלי ביצוע, פועלי רשת וכדומה.

<אורנה גולן: מטבע הדברים התמהיל המגדרי שלנו, 20% נשים ו-80% גברים.

<אורנה גולן: המטרה שלנו והמדיניות שמוביל הדירקטוריון עם ההנהלה זה לשנות את התמהיל הזה ולתת שוויון הזדמנויות מלא גם לנשים ולהכניס אותם למקצועות חיוניים, שזה מקצועות הליבה שלהם, ומטבע הדברים לתת להן קביעות ואת האפשרות להתקדם בעתיד.

<אורנה גולן: היה לנו חשוב להגיע לכאן כי יש פה הרבה נשים מכל מיני איגודים שהן אלה שיכולות לסייע לנו ולהביא את זה שנשים תיגשנה למקצועות.

<אורנה גולן: יש פרסומים באתר שלנו, אנחנו עושים את הדברים ואנחנו עושים את הכול כדי להסיר חסמים.

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לשאול כמה כבר קלטתן?

<אורנה גולן: אני אתן פירוט.

<אורנה גולן: הקמפיין האחרון שפרסמנו ממש בחודש האחרון, שדיבר על נשים מובילות בתעשייה או בעשייה, נכון לעכשיו עוד לא גייסנו, אבל בשלבי קליטה, שש נשים.

<אורנה גולן: אחת הגיעה לבחינות, שתיים או שלוש בתהליך ואנחנו בקטע הזה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר עוד לא קלטתם?

<אורנה גולן: זה בתהליך.

<יעל מזרוחין: יש ארבע נשים, אורנה, שנקלטו לתפקיד מתקינות.

<אורנה גולן: כן, אני מגיעה לזה, רק אני רוצה להגיד בקטע הזה שיש עשרות גברים שניגשו ומעט מאוד נשים, למרות שפנינו ממש למכללות טכנולוגיות, פייסבוק, אינטרנט.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אז אני מציעה ככה.

<אורנה גולן: אבל אני רוצה עוד משהו קטן, כן עשינו כבר - - -

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על ארבע נשים שנקלטו עד עכשיו.

<אורנה גולן: רגע, יש 18 נשים - - -

<יעל מזרוחין: ארבע לעומת אפס.

<יעל מזרוחין: זה נשמע מעט מאוד במספרים, אבל בחברה - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה, את לא חייבת להגן, אני יודעת שזה הפרויקט.

עאידה תומא סלימאן: אבל כשמציגים פרויקט שלם כדאי מאוד להגיד במה מדובר, ארבע נשים.

<אורנה גולן: אבל יש לנו - - -

עאידה תומא סלימאן: עם כל הכבוד, זה לא מכסה על - - -

<אורנה גולן: הפרסום של המודעה היה רק לפני שבועיים, אנחנו בתחילת הדרך, אני אשמח - - -

עאידה תומא סלימאן: מצוין, אני מברכת.

<אורנה גולן: אבל אני רוצה לספר על שני תהליכים שכבר הסתיימו.

<אורנה גולן: גיוס של 18 חשמלאיות שהתגייסו לחברת חשמל וכבר 12 מתוכן גם עברו למסלול של הנדסאיות כדי שיהיה להן יותר סיכוי להיקלט ולהגיע לתפקידי ניהול.

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת עברו למסלול?

עאידה תומא סלימאן: אתם מכשירים אותם?

<אורנה גולן: כן, אנחנו הכשרנו - - -

עאידה תומא סלימאן: יש מלגות?

<אורנה גולן: אנחנו הכשרנו אותן יחד עם התמ"ת.

<אורנה גולן: המסלול הראשוני היה עם התמ"ת ביחד ועכשיו ההכשרה בתוך החברה של ההנדסאיות זה בליווי של החברה.

<אורנה גולן: יש לנו ארבע פועלות רשת, לראשונה, שבדצמבר נקלטו לעבודה.

<אורנה גולן: כל מסלול ההכשרה שלהן היה עם גברים ביחד כי זה נכון, לטעמי, שהם יעברו את המסלול.

<אורנה גולן: אבל אני חייבת להגיד על הסרת החסמים, אנחנו עושים, לפחות בחברה, את הנושא של שינוי החשיבה המגדרית.

<אורנה גולן: צריך לעבוד גם על אותם גברים שעובדים איתן ביחד, שלא רגילים, להתאים את תנאי העבודה לנשים שעובדות, התאמנו להן אפילו ביגוד, מה שלא נעשה בעולם, וכל המטרה והמקום שאנחנו כאן זה כדי לסייע ולגרום לנשים להעז ולהגיש.

עאידה תומא סלימאן: לא, שנייה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, אני חושבת שזה פרויקט מבורך, אבל כדי שבאמת נניב יותר תוצאות ממה שהיה עד עכשיו, אני חושבת שכדאי מאוד, ואני אתן עכשיו למשרד הכלכלה לדבר, לתאם ולעשות הכשרות מיוחדות.

עאידה תומא סלימאן: במקום שהכספים והתקציבים של משרד הכלכלה יילכו ברובם על הכשרות שהן לא מקצועות עתידיים או לא מניבים הכנסות, או מקבעים את הראייה של מקצועות נשיים, אני חושבת שיש צורך בלחשוב על איזה שהיא שיתוף פעולה להכשרות מיוחדות שיכינו את הנשים כך שיתקבלו יותר נשים וישולבו יותר נשים מכל מגוון האוכלוסיות, לא רק נשים יהודיות.

<אורנה גולן: זאת המטרה.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת לעבור, כי אנחנו מתחילים להיות תחת לחץ של זמן.

עאידה תומא סלימאן: גל יעקובי, מנהלת תחום בכירה אוכלוסיות מיוחדות משרד הכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: כן, גברתי, אני מאוד מקווה שגם תתייחסי לכל מה שעלה וקשור לעבודה של משרד הכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: האם קיבלת איזה שהם רעיונות לפיתוח, במקום רק לפרוס את מה שקיים, כי בעצם את מה שקיים אנחנו כמעט מכירות.

<גל יעקובי: אז באמת עלו כאן

<גל יעקובי: הרבה מאוד דברים, ואני אגיד שאנחנו מודעים לשיח ולנושאים שעלו כאן היום, בעיקר לנושא של ההכשרות המקצועיות.

<גל יעקובי: זה עלה כאן היום בדיון, הרבה פעמים מדברים על זה שיש הכשרות מקצועיות לנשים ולגברים, דיברו על טיפוח החן, אנחנו מודעים לזה, זה נושא שאנחנו מכירים, מסתכלים כל הזמן, מעבדים את הנתונים, בעיקר של התחום של השוברים להכשרות מקצועיות, שאתם בטח מכירים.

<גל יעקובי: באמת הרבה הולכות לטיפוח החן, גם בחברה הערבית וגם בקרב חד הוריות.

<גל יעקובי: הנתונים האלה, אנחנו מכירים אותם ואנחנו מנסים לשנות אותם, בתמהיל של השוברים, באינסנטיב שאנחנו נותנים.

<גל יעקובי: זה נושא שהוא בעייתי, אגב לא רק בישראל -- -

עאידה תומא סלימאן: גם בקורסים שקיימים באזור המגורים של האוכלוסיות האלה.

עאידה תומא סלימאן: כאשר הקורסים שמוכרים על ידי משרד הכלכלה הם קורסים כאלה, שהם מקצועות מה שנקרא נשיים, אז לא יהיה להם לאן לכוון.

עאידה תומא סלימאן: אני ביקרתי ועשיתי סיורים במרכזי התעסוקה וזה עלה ממנהלים ומעובדים במרכזי התעסוקה, שאמרו 'זה מה שקיים באזור שלנו, זה מה שמשרד הכלכלה מאשר'.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו קבענו פגישת עבודה בנושא הזה ואנחנו נדון בזה.

<גל יעקובי: אני יכולה להגיד שזה שיח שהוא באמת, כמו שאמרת, הולך ומתחזק במשרד.

<גל יעקובי: צריך להבין שזו איזה שהיא תופעה עולמית והצורך בחינוך של האוכלוסייה, גם גברים וגם נשים, לגשת למקצועות טכניים, למקצועות טכנולוגיים, זה משהו שצריך לעבוד עליו, כאמור תופעה כלל עולמית.

<גל יעקובי: בהקשר של תעשייה עתירת ידע, הנתונים, גם אותם אנחנו מכירים, הנתונים הם נתונים לא טובים.

<גל יעקובי: היום רק 30% מועסקות בהיי טק, וזה איזה שהוא יעד שמשרד הכלכלה גם שם לעצמו, של שילוב יותר נשים בהיי טק, בין היתר אולי על מרכזי הכוון טכנולוגיים, רוצים לעשות כל מיני שיתופי פעולה גם עם המל"ג-ות"ת, כך שנשים שיש להן את הנתונים למקצועות טכנולוגיים ייגשו לזה, אולי גם שיתופי פעולה עם הצבא.

<גל יעקובי: הרבה פעמים חלק מהפרויקטים שלנו - - -

מיכל בירן: יש מלגות ייעודיות בשביל לעודד את זה?

<גל יעקובי: המלגות בתחום ההשכלה הגבוהה זה תחת המל"ג-ות"ת ולא במשרד הכלכלה.

<גל יעקובי: מה שאנחנו כן רוצים לעשות במשרד הכלכלה בתחום של שוברים, וזה משהו שהוא כרגע בעבודה, אנחנו רוצים שהמימון לשוברים יהיה גבוה יותר לנשים, שיילכו למקצועות טכנולוגיים, זאת אומרת שיהיה להם אינסנטיב - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אנחנו חייבים להגיד, בלי לחזק את החינוך הטכנולוגי ולהכניס יותר בנות או נערות לחינוך הטכנולוגי הן לא יבחרו בשלב יותר מתקדם ללכת להשכלה גבוהה שהיא עתירת ידע או בטכנולוגיה.

עאידה תומא סלימאן: זה נושא שהוא מאוד חלש במסגרת משרד החינוך, כל הנושא של חינוך טכנולוגי, לצערי הרב.

<גל יעקובי: בעיקרון פרויקטים שאנחנו עושים, מתוך האוכלוסיות, גם לאוכלוסייה חרדית וגם לאוכלוסייה הערבית, יש לנו כמה פרויקטים לקידום האוכלוסיות האלה בתעשיית ההיי טק, שמתוכם תכנית ח"ן ללימודי הנדסאות בסמינרים, תכנית להיי טק - - -

מיכל בירן: מה התמריצים?

מיכל בירן: מה אתם שמים באמת?

<גל יעקובי: יש גם סבסוד שכר שאנחנו שמים, אבל בתחום הזה אנחנו לא מחלקים את זה לנשים וגברים אלא מי שמגיע.

<גל יעקובי: תכנית ח"ן זו תכנית שהיא רק לנשים, שבמקום שהן יילכו ללמוד הוראה בתוך הסמינרים, שילמדו הנדסאות, שזה מעביר אותם למה שאנחנו רוצים לעשות.

<גל יעקובי: כך שהתמהיל הענפי יהיה טוב יותר ויהיה מגוון יותר ובתחום של האוכלוסייה הערבית אנחנו עובדים עם כמה עמותות שמקדמות תעשייה עתירת ידע בחברה הערבית ומתוכם הגדרנו שלפחות 25% מהמשתתפים של התכנית יהיו נשים.

<גל יעקובי: בעבר זה היה אחוזים יותר נמוכים.

<גל יעקובי: אנחנו כל הזמן מסתכלים על התמהילים, גם הענפיים, גם בתוך הענפים, כדי לראות איך אנחנו יכולים לעשות יותר גיוון, גם בתחום של הכשרות מקצועיות, גם בתעשייה עתירת ידע, כי אנחנו מודעים לזה שההשמות והתעסוקה צריכות להיות איכותיות.

<גל יעקובי: זה משהו שהוא לחלוטין בשיח - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל לצערי הרב במרכזי התעסוקה בינתיים ההשמה היא רק בעבודות שהן עבודות, אני לא יודעת איך אפילו לקרוא להן - - -

<גל יעקובי: אנחנו קוראים להם השמה תחילה.

<גל יעקובי: את צודקת, נכון.

מיכל בירן: עדיף כלום מ - - -

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מבינים שיש נשים שבאמת מחפשות את הפרנסה יותר מאשר את הקריירה לפי סולם מאסלו - - -

<גל יעקובי: אגב, אלה לא היעדים של כל האוכלוסיות.

<גל יעקובי: חשוב לציין, באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה היעדים שלנו הם בכלל לא השמה תחילה, היעדים שלנו הם רק יעדים של קידום.

<גל יעקובי: כך שלכל אוכלוסייה אנחנו מסתכלים אל מול יעדי הממשלה ואנחנו מתאימים את הכלים המשרדיים כדי לעבוד איתם.

מיכל בירן: זה נשמע נורא.

מיכל בירן: מה שאמרת.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה, חברת הכנסת מיכל בירן.

מיכל בירן: תודה.

מיכל בירן: אני מתנצלת, כי אני באמת ממשיכה לדיון באותו נושא בוועדת משנה למעמד הקשיש.

מיכל בירן: תראי, בסוף השורה התחתונה זה כמה כסף שמים על זה וכמה תמריצים.

מיכל בירן: כשאני חושבת על מה יכול להיות באמת אפקטיבי בשילוב נשים בשוק התעסוקה מבחינתי זה משהו מלמעלה ומשהו מלמטה.

מיכל בירן: אחד, בעולם הדימויים ובעולם הדימויים משנה גם ארבע וחמש נשים.

מיכל בירן: ראינו את זה בפוליטיקה, כשאין נשים שעומדות בראש מפלגה, גם נערות ונשים לא יכולות לדמיין שזה מסלול שפתוח בפניהם.

מיכל בירן: זה שיש מודלים לחיקוי זה מגדיל את האפשרות של נשים אחרות לחשוב על זה.

מיכל בירן: הדבר השני הוא רחב ומלמטה, התייחסת לזה, באמת לתת את הכלים מלכתחילה במערכת החינוך שיכולים בכלל לתת לנשים להגיע למקומות האלה.

מיכל בירן: כשאני חושבת על חברה שלי, שהייתה מובטלת ונורא רצתה לעשות קורס מערכות מידע והיא הצליחה להתקבל אליו, של משרד הכלכלה, אבל אמרו לה שבשנה שעברה היו 20 וכדאי לה להירשם ממש מהר כי השנה יש רק אחד, והיא מהקורס הזה הצליחה להתקבל ממש תוך חודש-חודשיים, בעזרת הקורס, כן לעבודה, כן מנתחת מערכות ובאמת ממסלול אחר לגמרי מהמקום שהיא הייתה בו קודם.

מיכל בירן: בסוף אתם נמדדים לא במילים ולא בתכניות - - - אגב, המשפט הזה היה נורא, יש קבוצות באוכלוסייה שהשמה תחילה ויש קבוצות באוכלוסייה שיש להם יעדים אחרים.

מיכל בירן: אני בטוחה ש - - -

<גל יעקובי: בהתאם ליעדי ממשלה.

מיכל בירן: אין לי ספק שלא את, אזרחי מדינת ישראל בחרו את הממשלה, אלה היעדים שלה, אני לא מאשימה אותך, אני רק אומרת לך, תדעי, משקפת לך שזה נשמע נורא.

עאידה תומא סלימאן: כשראש הממשלה הוא השר שלה.

<גל יעקובי: אלה יעדים מ-2010.

מיכל בירן: הוא היה גם ראש הממשלה אז.

מיכל בירן: לא משנה, משפט לסיום.

מיכל בירן: הדבר הזה הוא אינטרס מאוד בסיסי ואסטרטגי של מדינת ישראל, גם בהיבטים הכלכליים וגם בהיבטים הצודקים והמוסריים שלו ואנחנו בסוף נשפוט אתכם בכסף באמת, ברמת ההכשרות המקצועיות, ברמת ההשמות ובכמויות שלהן.

מיכל בירן: זה נחמד המספרים הקטנים ואפשר להתחיל מזה, אבל בסוף, ולא בסוף שלוקח הרבה זמן, צריך לראות ש - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, זה גם פרויקט פרטי, זה לא פרויקט של הממשלה.

מיכל בירן: אני סיימתי, תודה רבה, כל הכבוד על הדיון הזה, עאידה, ושיהיה בהצלחה.

עאידה תומא סלימאן: תודה, חברת הכנסת מיכל.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה מהמועצה להשכלה גבוהה, גברתי, נא להציג את עצמך, שם ותפקיד וכמו שאני אומרת תמיד, קצר וקולע.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

<נועה בינשטיין: אני עובדת במל"ג-ות"ת, ביחידה לתכנון פרויקטים.

<נועה בינשטיין: יחד עם משרד המדע בשנה שעברה ריכזנו דוח נתונים ודוח המלצות למל"ג וות"ת בנוגע לנשים.

<נועה בינשטיין: הדוח גם התייחס לאקדמיה כמעסיק, בהמשך לדברים נוספים שאמרתם, וגם לסטודנטים וסטודנטיות בתוך האקדמיה, באמת למגוון התחומים, לתחומים שיש בהם יותר נשים או נשיים, איך שנרצה לקרוא לזה.

<נועה בינשטיין: יש הרבה החלטות שהתקבלו וגם כמובן זאת עבודה בתחילתה, שיש להמשיך ולקדם.

<נועה בינשטיין: יש לנו כל מיני פרויקטים בשיתופים עם משרד האוצר ומשרד הכלכלה והם התחילו וצריכים גם להמשיך, גם לגבי עידוד מהנדסות ומהנדסים וגם לגבי הכוונה.

<נועה בינשטיין: אני רוצה גם לומר, לא אני שעושה את הפרויקט הזה, אבל יש גם הרבה מאמץ שניתן להכוונה של חרדים וחרדיות למקצועות עם השתכרות וגם לאוכלוסייה הערבית.

<נועה בינשטיין: במיוחד מפתחים מכשירים להכוונה לתחומים שבהם אפשר להשתכר בצורה יותר הולמת.

<נועה בינשטיין: המסקנות של הוועדה שעמדה בראשה רות ארנון הגיעה אליהן, שהבעיה בתוך המערכת האקדמית היא בעיקר בכניסה אליה.

<נועה בינשטיין: זאת אומרת שאין נשירה ואין מעבר של סטודנטיות בין תחומיים וגם לא בין תואר ראשון ושני כל כך הרבה, כמו שהכניסה למערכת מאוד מפולגת על פי מגדר, באמת אחיות ומורות לעומת מהנדסים.

<נועה בינשטיין: עיקר המאמץ במובן הזה צריך ללכת למשרד החינוך או לממשקים שלפני שנכנסים.

<נועה בינשטיין: עם זאת אני רוצה לציין שיש כל מיני פיילוטים שהמוסדות להשכלה עושים כדי לנסות לעודד נשים שכבר נרשמו ויש להן ועומדות בתנאי סף ללמוד במקצועות של הנדסה, מתמטיקה ופיזיקה, יש ניסיון למשוך אותן לתחומים האלה.

<נועה בינשטיין: זו גם שאלה מה אנחנו יכולים ואמורים לעשות - - -

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול, יש במל"ג תכנית אחת להסבה מקצועית של אקדמאיות?

<נועה בינשטיין: אנחנו לא עושים הסבה מקצועית, זה משרד הכלכלה, לדעתי.

עאידה תומא סלימאן: בעבר אי אפשר לעשות הסבה?

<נועה בינשטיין: זה לא אקדמי.

עאידה תומא סלימאן: לא, אני מדברת על תכניות הסבה אקדמיות.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני שואלת.

<נועה בינשטיין: זה תואר.

<נועה בינשטיין: יש מגוון תארים מקוצרים, נגיד, שזה אולי הסבה, אבל הם לא מיועדים למגזר מסוים, מגדר מסוים.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני מנסה לבחור.

עאידה תומא סלימאן: מיכל יודין מעמותת כ"ן.

<מיכל יודין: מדינת ישראל, להבדיל מהרבה מדינות אחרות שיש אליהן היום הגירה ממדינות מצוקה ואצלנו אנחנו לא מדינת מצוקה, אבל יש נתון שצריך להטריד את כולנו וזה אחוז הישראלים שמבקשים להגר ממדינת ישראל ומאוד מבוקשים במדינות אחרות, אם זה בארצות הברית, אם זה קנדה, אם זה אוסטרליה והרבה מאוד מוחות בורחים מכאן.

<מיכל יודין: אני חושבת שעל זה צריך לתת את דעתנו גם ברמת הכנסת ואולי גם הממשלה, כי הנתון האחרון שהתפרסם לפני מספר ימים - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל אני מבקשת להתמקד בדיון שלנו על תעסוקת נשים במיוחד.

עאידה תומא סלימאן: אני לא יכולה לפתוח עכשיו דיון על הגירת מוחות מישראל.

<מיכל יודין: לא, אבל רק שניקח בחשבון שהרבה מאוד מהם זה נשים, שמחפשות הזדמנויות במדינות אחרות.

<מיכל יודין: לפחות לעניות דעתי זה גם נתון שצריך לחשוב ולדון בו.

<מיכל יודין: בזה אני אפסיק, מאחר שיתר הדברים נאמרו, תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: מר מורן מזור, ממשרד האוצר.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לדעת האם הנושא הזה עומד על סדר היום שלכם, האם יש בשורות בנושא הזה, האם מוכנים להקדיש יותר תקציבים לשילוב נשים?

<מורן מזור: כן, אני אגיד שכן ואני גם אחבר את זה לדיון.

<מורן מזור: אתם בדיון על תעסוקת המחר, אז אנחנו באמת עסוקים בתעסוקת המחר.

<מורן מזור: אנחנו רואים שהמגמות של גידול האוכלוסייה הן כאלה שמאתגרות אותנו ונותנות לנו הזדמנות לשלב אוכלוסיות שעד היום לא משתתפות בצורה מלאה, גם מבחינת שיעור ההשתתפות שלהן בתעסוקה וגם מבחינת מיצוי הפוטנציאל המלא שלהן בשוק העבודה.

<מורן מזור: אם רגע מתמקדים אז אפשר לדבר על נשים ערביות, ששיעורי התעסוקה שלהן נמוכים וגם מיצוי הפוטנציאל, מבחינת הכישורים שלהם, לא מגיע לידי מימוש, ואנחנו יודעים שאצל הנשים החרדיות שיעורי התעסוקה הם גבוהים יותר, הם יחסית גבוהים, בפרט לעומת הגברים החרדים, אבל גם מיצוי הפוטנציאל שלהם לא בא לידי מימוש.

<מורן מזור: אם נשים זרקור רק על נשים בשני המובנים האלה, כי זה המחר, אז לגבי נשים ערביות אנחנו מכירים את החלטת הממשלה הגדולה שעברה.

<מורן מזור: זו החלטת ממשלה שמתייחסת אמנם לכלל החברה הערבית, מטרתה היא כמובן לשלב את כלל החברה הערבית בכלכלה, אבל יש שם גם דגש מיוחד לנשים, בהיבטים של הגדלת היצע מעונות היום, שיפור התחבורה הציבורית, שבדרך כלל באה לסייע למגדר הנשי.

<מורן מזור: זה עד כדי כך מגיע אפילו לזה שמתאימים את שעות הקווים לאוכלוסייה הספציפית הזאת שנוסעת למפעל או לאזור תעסוקה מסוים, הן מבחינת שעות הפעילות והן מבחינת, אפשר להגיד, התדירות, כי אנחנו יודעות שנשים שיש להן ילדים בבית, בדרך כלל, גם גברים, אגב, מגיעים הביתה גם אם הילדים חולים, לפחות אני, אבל נשים שצריכות להגיע הביתה אז צריכות שיהיה אוטובוס במהלך הזה.

<מורן מזור: גם לזה ניתן דגש.

<מורן מזור: זה לגבי החברה הערבית.

<מורן מזור: לגבי נשים חרדיות אנחנו רואים מגמה חיובית מאוד בשיעורי התעסוקה.

<מורן מזור: אני חושב שעוד לא הצלחנו לחלוטין להגיע לאיזה שהיא סיטואציה שבה אנחנו מצליחים למצות את הפוטנציאל של הנשים החרדיות באופן מלא.

<מורן מזור: אני חושב שיש שם פוטנציאל גבוה, בעיקר הדבר בא לידי ביטוי בעובדה שהנשים החרדיות בעיקר עוסקות בהוראה.

<מורן מזור: אנחנו רואים תחילה של תזוזה לכיוון קצת יותר טכנולוגי ואולי גם כמה מקצועות אחרים, אבל היינו שמחים ואנחנו גם משקיעים בזה חשיבה רבה, איך לעשות את זה ביחד עם המגזר החרדי, ברגישות הנדרשת, ואלה כמובן שמתחילות בקטן, כמו למשל נהגות תחבורה ציבורית ערביות, אבל אני חושב שיש לזה הרבה השפעה בתוך החברה, גם החרדית וגם הערבית, ואני מקווה שנצליח לעשות תכניות, גם אם קטנות, שבסוף ישפיעו בצורה מלאה.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה על התכנית של נהגות בתנאי אחד, שלא יתחילו אחר כך קווי אוטובוס לנשים.

עאידה תומא סלימאן: ד"ר אלה שטראוס, ממשרד המדע והטכנולוגיה.

<אלה שטראוס: רציתי לציין בשם המשרד מספר תכניות לקידום נשים ונערות בתחומים של מדע, טכנולוגיה והנדסה.

<אלה שטראוס: יש לנו תכנית מלגות לקידום נשים בתחום המדעים המדויקים וההנדסה.

<אלה שטראוס: זו תכנית מלגות ייעודית רק לנשים, כשבמקביל הן רשאיות גם להשתתף בתכנית המלגות הרגילה של המשרד, שפתוחה גם לגברים וגם לנשים.

<אלה שטראוס: בנוסף, על מנת להטמיע את כל המושג של שוויון מגדרי ובאמת להשפיע על החשיבות של ההטמעה יש לנו קול קורא נוסף לקידום מחקרים בתחום של קידום מדיניות נשים, על מנת לפעול ולהשפיע בתחומים האלה.

<אלה שטראוס: בנוסף יצא אצלנו קול קורא בנושא של מרכז ידע לנשים ומגדר במטרה לקחת ולמקד או למסד את התחומים של המחקר ואיסוף הנתונים שקשורים לתחום הזה.

<אלה שטראוס: אם אנחנו הולכים אחורה, אז גם בתחום של נערות צעירות, בנות, יש לנו תכניות במסגרת מדע וקהילה, יש תכנית שנקראת מדעניות העתיד, כשהמטרה שם באמת היא - - -

עאידה תומא סלימאן: היא מופעלת באוכלוסייה הערבית?

<אלה שטראוס: היא מופעלת גם באוכלוסייה הערבית, היא מופעלת בפריפריה גיאוגרפית ובפריפריה חברתית, כולל האוכלוסייה החרדית.

<קריאה: ביחד עם משרד החינוך.

<אלה שטראוס: ביחד עם משרד החינוך, נכון.

<אלה שטראוס: אני פשוט לא ראש אגף מדע וקהילה, אז אני לא תמיד בקיאה בדברים, אבל את צודקת.

<אלה שטראוס: בנוסף, גם בשיתוף עם משרד החינוך, יצא עכשיו מיזם חדש של נערות פורצות דרך, שגם שם אנחנו מצטרפים אליכם כשאנחנו מייצגים את הצד של האקדמי.

<אלה שטראוס: כלומר ישנה פעילות ממש רבה לקידום נשים ונערות בתחומים האלה.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח אם אני אקבל לידיים שלי ואני אפנה אליכם באופן מסודר, גם למשרד החינוך, גם למשרד המדע, הסבר על כל התכניות עם פילוח של קבוצות שונות בתוך האוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: איפה זה פועל, מה בדיוק התכנית.

<אלה שטראוס: אוקיי, אז אנחנו נשלח מסמך מסודר עם הכול.

<סקיי גרוס: חשוב לציין להשלמה, במשרד המדע פועלת המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה.

<סקיי גרוס: הפעילויות האלה שנעשות הן גם של משרד המדע, אבל גם במסגרת המועצה.

<סקיי גרוס: אחד הדברים החשובים שלנו זה - - -

עאידה תומא סלימאן: המדען הראשי זה תחת משרד הכלכלה.

<אלה שטראוס: כן, אבל המדען הראשי שמרכז את פורום המדענים הראשיים זה המדען הראשי של משרד המדע.

<אלה שטראוס: המדענית הראשית פרופ' נתניהו.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן רק שתי דקות לעורכת דין סיגל רונן כץ, האגודה לזכויות האזרח.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מבקשת, כי אני חייבת לסכם.

<סיגל רונן-כץ: אנחנו רק רוצות להאיר אור על אוכלוסייה נוספת שהולכת ומתגבשת כאוכלוסייה מופלית ובעייתית בעולם העבודה וזו האוכלוסייה של המבוגרים, בני ה-45 פלוס שמהווים 80% מהקבוצה שנמצאת בעומק אבטלה עמוק, חריף, של מעל 270 יום ומתוכם המצב של נשים הוא קשה, כי הרוב מהמבוגרים זה נשים שנמצאות בעומק אבטלה חריף.

<סיגל רונן-כץ: הבעייתיות היא קשה בייחוד לאור העובדה שכידוע יש תכניות להעלות את גיל הפרישה וגם כיום נשים בנות 55 עד 59 מהוות רק 61% מעולם העבודה בעוד גברים מהווים כמעט 80%.

<סיגל רונן-כץ: זאת אומרת לגילאים של 55 עד 59 יש כמעט 20% יותר גברים בשוק העבודה מאשר נשים.

<סיגל רונן-כץ: אני תוהה מה יקרה אם יגדילו את גיל הפרישה לגיל 64, שגם ככה נשים נפלטות משוק העבודה הרבה הרבה יותר קודם.

<סיגל רונן-כץ: לכן היום צריך להתעורר ולהקים את מערך ההכשרות מיועד לבני 45 פלוס, מתוכם לנשים במיוחד, ולהכשיר אותן כדי שיוכלו להשתלב לאורך תקופה ארוכה יותר בשוק העבודה, במיוחד כשגיל הפרישה הול לעלות ולא להישאר אדישים לקבוצה המיוחדת הזאת, לתת לה טיפול הוליסטי של הכשרות, של השמה ושל מנגנוני הכשרה מיוחדים.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לכולכן ולכולכם.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהיה דיון מאוד מעניין ויש הרבה מה ללמוד ומה לקדם לאחר הדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה לשמוע יותר רעיונות לעתיד, יותר מאשר, כמו שאמרתי בהתחלה, שיקוף המצב הקיים, אבל לפעמים לשקף את המצב הקיים, ממנו לומדים מה הלאה.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שכל עולם התעסוקה משתנה וכל הדרישות כדי להשתלב בעולם התעסוקה עוד ישתנו ב-15 השנים הבאות ואנחנו חייבות להיות מוכנות לשינוי הזה כדי שנוכל באמת להשתלב בצורה הכי נכונה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: בכל מה שקשור לעסקים קטנים, אני התחלתי בזה, פתחתי והודעתי על השינוי בחוק שאני הצעתי ושאני מקדמת.

עאידה תומא סלימאן: בנוסף לכך כנראה אני גם אפעל עם חבר הכנסת עמיר פרץ לשלב את השינוי של נושא ההעדפה המתקנת, חובת דיווח על שיקול העדפה מתקנת בוועדות ולהגדיר יותר ברור מתי מפעילים את השיקול של העדפה מתקנת.

עאידה תומא סלימאן: גם כל ההצעות הקשורות בשינוי תנאי הסף ומיפוי תחומי הרכש.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו ניקח את זה ואני מתחייבת לקדם את זה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו כבר הרבה זמן מחכים לתיאום ישיבה משולבת, משותפת, של הוועדה לקידום מעמד האישה עם ועדת המדע כדי לדון גם בדוח שהוזכר וגם בהמלצות ומה התכניות של המשרד ליישם את ההמלצות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מכירים טוב מאוד, במדינה הזו יש הרבה מגרות ומדפים שיש עליהם המלצות שאף אחד לא נגע בהן, אנחנו רוצות להבטיח שבאמת זה יתקדם.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נודיע בקרוב על ישיבה משותפת כזו.

עאידה תומא סלימאן: בכל הנושא של ההסבות המקצועות, שינוי הכשרות על ידי משרד הכלכלה, יש לנו בשבוע הבא ישיבה משותפת עם סמנכ"לית משרד הכלכלה, כאשר המטרה העיקרית זה לקדם שינוי אמיתי בהכשרות הקיימות ובאישורים להכשרות הקיימות.

עאידה תומא סלימאן: כפי שאמרתי, אני מבקשת לדעת את התכניות שקיימות במשרד המדע בשיתוף פעולה עם משרד החינוך ואם לכל משרד בנפרד יש דברים נפרדים, אז אני מבקשת לדעת ולקבל את המידע.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה אליכם באופן מסודר.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שיש בעיות שאי אפשר לפתור בלי שינוי מהותי, גם בחשיבה ובמדיניות הכלכלית המונהגת על ידי ממשלת ישראל, שלצערי הרב סוגרת פערים על ידי זה שהיא מורידה את הגברים במקום להעלות את הנשים.

עאידה תומא סלימאן: המדיניות הכלכלית הדורסנית הזו שמובילים בשנים האחרונות, הניאו ליברלית, שנותנת אפשרות לתעסוקה בלתי ישירה, שנותנת אפשרות לקיפוח זכויות, נותנת אפשרות גם לא ליישם החלטות ממשלה שהיו ומשתמשים בהן בצורה מאוד נרחבת כיחסי ציבור, אני חושבת שבלי שינויים כאלה אנחנו עדיין נגיע ונדון, אבל אי אפשר לחכות עד שהשינוי האמיתי יקרה, השינוי העקרוני, המהותי, אנחנו נפעל גם לשינויים בדרך שיאפשרו לעוד ולעוד נשים להיכנס, אם זה דרך דוגמאות שיפרצו דרך ויתנו סימנים, אם זה בדרך שינוי רוחבי שיאפשר ליותר נשים גם להתפרנס בכבוד וגם לפתח קריירה.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולכם.

עאידה תומא סלימאן: אני נועלת את הישיבה, ואם יש הצעות, אם יש בעיות ספציפיות, תמיד הוועדה והלשכה שלי פתוחות, אנא פנו ואנחנו ננסה לקדם.

עאידה תומא סלימאן: תודה לכולכם ויום טוב.