ועדת המשנה לנושא תשתיות התעופה האזרחית בישראל, הבין-לאומית והפנים-ארצית, כנסת 20, פרוטוקול מספר 2, 2016-04-06 11:30

יצחק וקנין: צהריים טובים.

יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לנושא פיתוח שדות תעופה ארציים בהמשך לדיון הקודם שניהלנו לפני כשלושה שבועות בבעיות הכרוכות בפיתוח שדות התעופה.

יצחק וקנין: אני אומר דברים בסוף הדיון אחרי שיוצגו דברים על-ידי יואל פלדשו, מנהל רת"א, ועל-ידי גורמים אחרים.

יצחק וקנין: אני אתן ליואל להציג את המצגת ויסביר אותה.

יצחק וקנין: אני אתן לגורמים נוספים שידברו היום.

יצחק וקנין: אנחנו נראה עוד מצגות, ובסופו של דיון נסכם את הדברים.

<יואל פלדשו: תודה, אדוני היושב-ראש.

<יואל פלדשו: אני חוזר ומודה לכם על עריכת הדיון בפגרה.

<יואל פלדשו: לפי הצעתה של מזכירת הוועדה, אני אציג מצגת קצרה - -

<לאה ורון: אתה מדבר עלי?

<יואל פלדשו: כן.

<לאה ורון: אני מנהלת הוועדה.

<יואל פלדשו: סליחה, אני מתנצל.

יצחק וקנין: ה-מנהלת.

<יואל פלדשו: זה שהיא מנהלת זה בטוח.

<יואל פלדשו: זאת טעות שלי.

<יואל פלדשו: בדיון הקודם היו כמה חברי כנסת שהביעו בקיאות למעלה מהממוצע, אבל היו קצת בלבולים.

<יואל פלדשו: לכן המצגת הקצרה שלי תנסה להתנקז לבעיות העיקריות שיש לנו.

<יואל פלדשו: את התעופה אני מחלק לשלושה חלקים בגדול: החלק הראשון זאת התעופה המסחרית הכבדה.

<יואל פלדשו: אלה מטוסים מעל שלושת אלפים וחמש מאות קילוגרם – החברות הבין-לאומיות שטסות, חברת הקרגו של הנוסעים, ששם הרגולציה מאוד מחמירה כי במקום שיש נוסעים אנחנו מחמירים כי לנוסעים צריך לדאוג.

<יואל פלדשו: החלק השני שלא סתם מסומן בלב זה התעופה הכללית.

<יואל פלדשו: אלה מטוסים עד חמשת אלפים שבע מאות קילוגרם.

<יואל פלדשו: יש בזה פעילות הדרכה מגוונת, כולל הפעילות המכינה לתעופה המסחרית הכבדה.

<יואל פלדשו: אני בכוונה משתמש בטרמינולוגיות כלליות יותר ולא "פרק 13" כדי שזה יהיה יותר ברור לכולם.

<יואל פלדשו: יש שם פעילויות של ניסויי טיסה, הדרכות – הרבה מאוד פעילויות.

<יואל פלדשו: אני כל פעם מופתע אחרי חמש שנה לראות איך זה התפתח.

<יואל פלדשו: בשדה התעופה בהרצליה נותנים 95% מהתשתיות, ולא בגלל שזה המיליונרים של הרצליה פיתוח, אלא בגלל שאופי הפעילויות האלה זה במרכזים האורבניים הגדולים.

<יואל פלדשו: לא נמצא אותם בפריפריה בשום מקום בעולם בצורה מפותחת.

<יואל פלדשו: זה לגמרי טבעי.

<יואל פלדשו: החלק האחרון זה התעופה הספורטיבית ששם הרגולציה פשוטה ומקלה.

<יואל פלדשו: אין שם פעילויות מסחריות.

<יואל פלדשו: רוב הפעילויות הן במנחתים.

<יואל פלדשו: מכאן אני עובר לתשתיות כי זה הנושא שאנחנו מדברים עליו בעיקר.

<יואל פלדשו: צריך להבין, לטיסה בין-לאומית, לפרק של התעופה הכבדה יש שני שדות שיהיו שמישים בעתיד הנראה לעין: נתב"ג והשני זה תמנע שייפתח ב-2017 ושדה גליל שייפתח בשנים הקרובות.

<יואל פלדשו: יש, כמובן, פעילות בין-לאומית מוגבלת לשדה דוב ולחיפה, אבל היא מוגבלת למטוסים קטנים יותר בגלל אופי המסלולים.

<לאה ורון: היכן שדה גליל ממוקם?

יצחק וקנין: עוד לא הוחלט.

<יואל פלדשו: שדה גליל זה שדה תעופה רמת דוד.

<לאה ורון: בינתיים.

<יואל פלדשו: כן.

<יואל פלדשו: בימים אלה יש ועדת בדיקה של האמריקנים בשבוע הבא.

<יואל פלדשו: זאת אומרת בעתיד יהיו לנו שלושה שדות תעופה כבדים – שניים בעתיד הנראה לעין, והשלישי תלוי בהרבה מאוד גורמים.

<יואל פלדשו: תעופה פנים ארצית – יש לנו ראש פינה וחיפה בצפון, הרצליה ושדה-דוב שאמורים להיסגר, ושדה אילת שגם הוא ייסגר ב-2017 או ב-2018.

<יואל פלדשו: יש מעט מאוד שדות ולא כולם מוסדרים.

<יואל פלדשו: אבל ברור לגמרי שאם נסגרים שני שדות מתוך חמישה שישנם - -

<לאה ורון: ראש פינה מתפקד כשדה פעיל?

<יואל פלדשו: כן.

<יואל פלדשו: אין בו פעילות גדולה כמו שהייתה בשנים שהייתה פעילות בלבנון.

<יואל פלדשו: אבל זה שדה.

<יואל פלדשו: רש"ת מפעילה אותו.

<יואל פלדשו: אני עובר למנחתים – יש כארבעים מנחתים: שדה תימן, מצדה, תנובות.

<יואל פלדשו: שם לא צריך מגדל פיקוח, לא צריך כיבוי אש.

<יואל פלדשו: הדברים שם יותר גמישים.

<יואל פלדשו: זה לגבי התשתיות כי בדיון הקודם אנשים התבלבלו קצת.

<יואל פלדשו: שדה דב הוא לא תחליף לבן גוריון.

יצחק וקנין: ודאי שלא.

<יואל פלדשו: אני מגיע כאן לסוגיות לטיפול: סגירת שדה דב מיועדת להיות באפריל 2017.

<יואל פלדשו: שדה התעופה הרצליה מוגבל ל-50% מהפעילות בצו של בג"ץ.

<יואל פלדשו: הצו של בג"ץ הוצא כדי להאיץ בממשלה לבוא עם פתרונות.

<יואל פלדשו: אכן היו שתי ישיבות ארוכות מאוד בבג"ץ, והממשלה נעתרה לבקשתו.

<יואל פלדשו: הנהלת מנהל התכנון באה עם תכנית.

<יואל פלדשו: המכשולים שיש עד היום זה שרש"ת לא הייתה מוכנה לתת שיפוי בטענה שזה שדה זמני.

<יואל פלדשו: בינתיים רש"ת התרצתה והודיעה שהיא מוכנה לתת שיפוי של 70% בלבד.

<יואל פלדשו: זה דבר לא מקובל בתמ"א.

<יואל פלדשו: בתמ"א נותנים שיפוי של 100%.

יצחק וקנין: לא הבנתי את ההערה שלך.

<אברהם יעקב פפר: לפני שתיקנו את ההחלטה החליטו לתת שיפוי של 100%.

<לאה ורון: תציג את עצמך, בבקשה.

<אברהם יעקב פפר: עורך דין פפר.

<אברהם יעקב פפר: אני מייצג את עיריית אילת.

<יואל פלדשו: אני שמח לשמוע את זה.

<יואל פלדשו: זה חדש.

יצחק וקנין: בדיון הקודם ביקשתי לקבל תשובה בנושא, וגם אמרתי שעד הדיון הזה נקבל תשובה לגבי השיפוי.

<קריאה: אני מרשות שדות התעופה.

<קריאה: אכן האמירה הזאת נכונה, אבל כפוף לפעילות מוגבלת של שדה התעופה.

<יואל פלדשו: תן לי לסיים, אני באמצע מצגת.

<יואל פלדשו: אני שמח שזה 100%.

<יואל פלדשו: התנאי הנוסף שרש"ת הציגו הוא כפוף ל-50%.

יצחק וקנין: זה לא מקובל.

<יואל פלדשו: אני חושב שזה בכלל לא באג'נדה שלהם להגיד 50%.

<יואל פלדשו: בית המשפט העליון קבע את זה כדי להאיץ במדינה לעשות פעילות.

<יואל פלדשו: אני לא רואה סיבה בכלל לסגור את שדה-דוב.

<יואל פלדשו: מה אתם רוצים לעשות?

<יואל פלדשו: מה קרה?

<יואל פלדשו: השדה פועל אז למה להגביל אותו ב-50%?

<יואל פלדשו: כל הסיפור שיש מטרד רעש – השדה נמצא הרבה מתחת לסף של 60db שיש לזה ספים מאוד מוגבלים.

<יואל פלדשו: כמובן, סובייקטיבית כל בן אדם יכול להגיד שזה מפריע לו.

<יואל פלדשו: יש כאלה שגם תקתוק של שעון מפריע להם.

<יואל פלדשו: אבל באופן כללי אין שום סיבה לעשות את זה.

<יואל פלדשו: זה תנאי, שלדעתי – ואני לא משפטן – אין לו בסיס חוקי ובוודאי אין לו בסיס מוסרי.

<יואל פלדשו: אין לנו פתרון מלא למטוסים הפועלים בשדה-דוב.

<יואל פלדשו: שדה-דוב יכול להכיל מקסימום כארבעים עמדות, והכינו אותו לקלוט חמש עשרה עמדות מסוקים.

<יואל פלדשו: ברגע שהם נסגרים אין להם מקום.

<יואל פלדשו: רש"ת הציגה עמדה שהשר נתן לה גיבוי, שהיא אחראית לתת פתרון למטוסים המסחריים הכבדים, "ארקיע" ו"ישראייר", ולאותם מטוסים שכשהם חתמו את ההסכם הנדל"ני עם רמי אז אמרו שהיו ארבעה מסוקים.

<יואל פלדשו: אבל אין התחייבות לפתור.

<יואל פלדשו: תכף אני אגיד למה אני חושב שזאת בעיה – כי למטוסים האלה אין מקום.

<יואל פלדשו: להגיד שהם ייסעו לראש פינה זה כמו להגיד, סעו לקפריסין.

<יואל פלדשו: אבל המטוסים האלה צריכים לשרת ייעוד.

<יואל פלדשו: שדה תעופה גליל – יש בדיקת היתכנות.

<יואל פלדשו: החברה האמריקנית כבר שלחה לנו דוחות ראשונים.

<יואל פלדשו: היא תגיע לפה בשבוע הבא.

<יואל פלדשו: חשוב לומר שזה לא תהליך שמתבצע מהיום למחר כי זה חשוב.

<יואל פלדשו: גם להקים את שדה תמנע לקח כחמש עשרה שנה מתחילת התהליך.

<יואל פלדשו: גם אם מסתכלים על החלק האחרון זה לוקח כמה שנים.

<יואל פלדשו: זה תלוי מאוד בעמדת משרד הביטחון שעוד לא אמר מה יהיה שם היקף הפעילות.

<יואל פלדשו: ברור שהיקף הפעילות יצטמצם.

<יואל פלדשו: אני מניח שזה יתברר, ובמהלך בדיקת ההיתכנות נדע.

<יואל פלדשו: זה תהליך שאם יעבוד טוב יהיה שם שדה באופק של עשר שנים.

<יואל פלדשו: הלוואי פחות מזה.

<יואל פלדשו: בדיקת ההיתכנות היא לא רק להגיד אם כן או לא, כי אנחנו חושבים שזה ניתן, אלא גם מה צריך לעשות כדי לעשות את זה היטב.

<יואל פלדשו: אני מזכיר שהחלטת הממשלה המקורית היא שיהיה שדה שיופעל על-ידי מפעילים פרטיים ולא על-ידי רש"ת.

<יואל פלדשו: נתב"ג – לכאורה זה שדה עם שלושה מסלולים.

<יואל פלדשו: שדות מסלול אחד באירופה.

<יואל פלדשו: יש כאלה שמכילים כשנים עשר מיליון איש.

<יואל פלדשו: אנחנו נעבור, כנראה, שישה עשר מיליון איש בתנועה הבין-לאומית בשנה הקרובה.

<יואל פלדשו: לכאורה לא צריכה להיות בעיית קיבולת, אבל כמובן, כולם רוצים לצאת בבוקר ובלילה.

<יואל פלדשו: החברה האמריקנית שלקחנו עובדת יחד עם רש"ת, והיא תבדוק כל מיני טכניקות ומתודולוגיות כדי להגדיל את היכולת של השדה לקלוט את התנועות האלה.

<יואל פלדשו: אין מספר סופי שהשדה לא יכול לקלוט.

<יואל פלדשו: זה יהיה פועל יוצא של לחצים סביבתיים בגלל עומס רעש.

<יואל פלדשו: אנחנו גם מעריכים שבאופק כשדה גליל ייפתח זה יכול לתת מענה.

<יואל פלדשו: אני מציג לכם את השקף האחרון של שדה אחד בציריך.

<יואל פלדשו: זה שדה בין-לאומי גדול ומוכר.

<יואל פלדשו: הוא מטיס עשרים וחמישה מיליון נוסעים בשנה.

<יואל פלדשו: יש בו פעילות GA, פעילות תעופה כללית ומסחרית שהיא Non scheduled.

<יואל פלדשו: היא 13% מהתנועות.

<יואל פלדשו: רש"ת טוענת, ובעניין הזה אנחנו חלוקים, שהיא לא קולטת את נושא התעופה הכללית.

<יואל פלדשו: לדעתי, הם כן יכולים לקלוט חלק מהתעופה הכללית, כמובן במגבלות.

<יואל פלדשו: גם בציריך לא כל התעופה הכללית יכולה להיכנס בכל זמן.

<יואל פלדשו: יש מגבלות מסוימות – אתה יכול לנחות, אתה יכול לעמוד שם.

<יואל פלדשו: אין לנו פתרון אחר.

<יואל פלדשו: כלומר אם יגידו לי שמטוסי הנוסעים באים במהירות גבוהה, ואלה באים במהירות נמוכה – נכון, גם פה פתרו את הבעיה הזאת, ויש הרבה דוגמות בעולם.

<יואל פלדשו: אפשר היום לנחות ב"קנדי" עם התעופה הכללית וגם במינכן.

<יואל פלדשו: במדינת ישראל, לפי התפיסה של רש"ת – לא.

<יואל פלדשו: אם היינו יכולים זה היה מצוין כי זה מקל על הפעילות.

<יואל פלדשו: אבל אם שדה דוב נסגר באפריל בשנה הבאה אני לא יודע איפה שמים את כל הכלים בצורה כזאת שהם יהיו גם פונקציונליים.

<יואל פלדשו: מי שמחזיק את הכלי שלו, והוא גר בין חדרה לגדרה, הוא לא ישים את הכלי שלו בראש פינה.

<יואל פלדשו: בחיפה אין לנו בעיית חנייה, כי רש"ת פעלה במרץ רב לארגן מקומות חנייה.

<יואל פלדשו: אבל ראש העיר לא נותן לבנות מכוני בדק, ובלי מכוני בדק אנחנו מוגבלים.

<יואל פלדשו: אז אנחנו תקועים מפה ומפה.

יצחק וקנין: נוסיף שגם הרצליה בדרך, אז מה יעשו מכוני הבדק של הרצליה עם המסוקים וכל מה שיש שם?

<יואל פלדשו: בינתיים בית המשפט העליון – היועץ המשפטי, ככל הנראה, יגבה את ההחלטה שלו אחרי שרש"ת הודיעה שהיא תשפה – נתן לנו ארכה של שלוש שנים.

<יואל פלדשו: אם יצטרכו יותר ולא יפריע לבנייה אפשר לעשות יותר.

<יואל פלדשו: בינתיים התכנסה ועדת תכנון בראשותה של רש"ת שעובדת במרץ רב למצוא חלופות.

<יואל פלדשו: היא מאוד מקצועית ועושה עבודה מאוד יפה.

<יואל פלדשו: עקבנו אחריה.

<יואל פלדשו: אנחנו מקווים שביולי, אוגוסט יהיו לנו תשובות אם יש חלופה להרצליה במקום רלוונטי.

<יואל פלדשו: זה יחייב פשרות עם תשתיות אחרות במדינה, אבל ככל שאני מדבר עם ראש מנהל התכנון ועם ראש המועצה הארצית הם מוכנים לזה.

<יואל פלדשו: הם מבינים שצריך למצוא פשרות.

<יואל פלדשו: לא יכול להיות שתמיד יהיו דברים שזורקים את שדות התעופה החוצה.

<יואל פלדשו: אלה הבעיות הכי דחופות.

<יואל פלדשו: אני לא מדבר על זה שברגע שמכוני הבדק בשדה דוב שנותנים שירותי בדק לעשרות מטוסים, ייסגרו.

<יואל פלדשו: אני לא רואה מי לוקח את זה כרגע כי חלק מהמטוסים הם גדולים.

<יואל פלדשו: הם יפרטו בעצמם.

<יואל פלדשו: זאת אומרת אנחנו בבעיה שאנחנו צריכים לפתור אותה.

<יואל פלדשו: אני לא מדבר על בעיית המסוקים.

<יואל פלדשו: בתכנית האב של רש"ת יש תכנית לעשות הליפורט, אבל בתקציב הוא מגיע אלינו די מאוחר.

<יואל פלדשו: הוא לא יגיע אלינו בזמן.

<יואל פלדשו: אלה הבעיות הכי דחופות.

<יואל פלדשו: הן אולי לא הכי חשובות, אבל הכי דחופות.

<יואל פלדשו: תודה.

יצחק וקנין: בישיבה הקודמת בעקבות ביקור שלי בהרצליה אמרתי שההעיריות הפכו את שדות התעופה לנכס פרטי שלהן.

יצחק וקנין: אני שוב חוזר: אין שום מדינה בעולם ששדות תעופה יהיו נכס פרטי של מישהו.

יצחק וקנין: הם נכס של המדינה שצריכה להיות עם אינטרס מאוד גדול שהדברים האלה יהיו פתרון למה שאנחנו צריכים, וכל מדינה נורמלית צריכה.

יצחק וקנין: לצערי הרב, כל מי שרץ ורוצה את הנדל"ן - כך היה בהרצליה.

יצחק וקנין: דרך אגב ,אם רש"ת ומשרד התחבורה היו עושים מה שמוטל עליו אפשר היה לפתח את שדה התעופה הזה ולהרחיב אותו בלי לפגוע בשום מסגרת של נדל"ן.

יצחק וקנין: מי שנמצא בשטח ורואה את המפות רואה שיש אפשרות ללכת למקום אחר עם הנדל"ן באזורים החקלאים.

יצחק וקנין: כל הצד הצפון-מערבי לא מאוכלס.

יצחק וקנין: כלומר האזור הזה יכול היה לקבל פתרון הגיוני.

יצחק וקנין: מי שראה את התכנית המקורית של הרצליה.

יצחק וקנין: ראיתי את התכנית ובאיזשהו מקום מישהו קיבל רגליים קרות.

יצחק וקנין: היום יש בהלת נדל"ן – בואו נקבל החלטה ונגמור את העניינים.

יצחק וקנין: ככה זה התקבל.

יצחק וקנין: זאת שערורייה.

יצחק וקנין: כל הנושא של סגירת שדות התעופה לא נעשה בשיקול דעת.

יצחק וקנין: גם אם היה שיקול דעת הייתם אומרים, אנחנו מפנים את שדה דוב, יש לנו פתרון לשדה-דוב; מפנים את הרצליה.

יצחק וקנין: אין מציאות כזאת.

יצחק וקנין: אנחנו שומעים את הדברים.

יצחק וקנין: אני כל הזמן שואל וחוזר ושואל.

יצחק וקנין: לכן למרות שההחלטה של בית המשפט לגבי שדה-דוב גם היום אני חושב שיכול להיות פתרון לשדה דוב למרות החלטות בית-המשפט.

יצחק וקנין: יתרה מזאת, כאשר הצבא לא מתכוון להתפנות לפני 2019.

יצחק וקנין: חלוטה משך לכן גם ההחלטה החלוטה של בית המשפט – גם היום אני חושב שיכול להיות פתרון לשדה דוב.

<יואב אורן: אני ראש אגף תפעול מסוקים בשדות פנים-ארציים ברשות שדות התעופה.

<יואב אורן: מועצת המנהלים של הרשות קיבלה החלטה לתת שיפוי של מאה אחוז לתכנית מפורטת לשלוש שנים בהיקף מוגבל.

<יואב אורן: בעניין ההערה לגבי תעופה כללית – לרשות אין התנגדות כוללת למניעת תעופה כללית בנתב"ג.

<יואב אורן: המניעה היא לגבי סוגי המטוסים.

<יואב אורן: אנחנו סבורים שלשים סצנה 152 או 172 זה לא סביר - -

יצחק וקנין: אז מה שאתה אומר בעצם זה ניקח אותם, נזרוק אותם לים, ונגמור את העסק.

<יואב אורן: לא, לא - - -

יצחק וקנין: אתה נותן פתרון?

יצחק וקנין: אתה לא נותן פתרון.

<יואב אורן: אנחנו אחראים למה שאנחנו יכולים לתת.

<יואב אורן: אנחנו לא אחראים לכל תשתיות התעופה בארץ.

<יואב אורן: בנתב"ג כ-5% מהתנועות הן תנועות כלליות, מטוסי סילון פרטיים ואחרים.

<יואב אורן: בעניין הפתרונות בחיפה – הקצינו עמדות חנייה.

<יואב אורן: אנחנו מקווים שבשבועות הקרובות ייפתחו.

<יואב אורן: אנחנו יוצאים למכרז בשטחים שבהם אפשר להגיש בקשה להיתר כדי להקים שם מכון בדק.

<יואב אורן: נקווה שלא יהיו התנגדויות חזקות מדי, ונצלח את זה כך שחיפה יוכל לשמש מעין באפר לפחות לתקופת הביניים עד שנצליח לאתר ולהקים את שדה התעופה שאמור להיות במקום שדה התעופה בהרצליה.

יצחק וקנין: ראש העיר מתנגד עם הרגליים האחוריות.

<יואב אורן: הטיעון של ראש העיר היה שזה בגלל המעמד הסטטוטורי שבו הוקמו רחבות החנייה.

<יואב אורן: לא כל שטח שדה התעופה מוגדר באותו מעמד סטטוטורי.

<יואב אורן: עמדות החנייה הוקמו בשטח סטטוטורי - - -

יצחק וקנין: אם משרד התחבורה והמערכת שלכם היו עומדים על כך, והיו מבינים שיש חיוניות לשדות תעופה – אני אומר לכם, כנראה זה סרח עודף.

יצחק וקנין: הייתה בכלל מחשבה לסגור את שדה התעופה בחיפה, ולעשות אותו נמל.

יצחק וקנין: לסגור אותו.

<יואב אורן: לא אצלנו.

יצחק וקנין: אמרתי, ראש העיר חושב שזה נכס פרטי שלו.

יצחק וקנין: היחידי שלא מקבל את העניין לסגור את שדה דוב זה אולי חולדאי שהתעורר קצת היום.

יצחק וקנין: כל צורת קבלת ההחלטות לגבי שדה דוב – הגורם המרכזי שנהנה התעופה הפנים-ארצית זה אילת, והיא לא הייתה בכלל צד בעניין, היא לא הייתה בשולחן.

יצחק וקנין: אני לא יודע אם ישבו ועשו דיונים והביאו בחשבון את ההשלכות על העיר.

יצחק וקנין: אתה בעצם מנתק את אילת.

יצחק וקנין: אמרתי את זה בצורה חריפה בישיבות הקודמות: צורת קבלת ההחלטות לא נכונה.

יצחק וקנין: היו צריכים להקים פה ועדת חקירה מזמן איך מתנהל הנושא הזה.

יצחק וקנין: למה זה מתנהל ככה?

יצחק וקנין: למה מקבלים החלטה שסוגרים מקום?

יצחק וקנין: כל הדיונים שעשינו פה – כל הגורמים בתעופה אמרו שיש פה רשלנות – לא רוצה להגיד "פושעת" – בצורת קבלת ההחלטות.

יצחק וקנין: כל ראש עיר חושב שזה נכס פרטי שלו.

יצחק וקנין: אני דואג לרעש, אבל אם ככה בואו נסגור את המדינה וזהו זה.

יצחק וקנין: אי אפשר לקחת את הדברים למקום שזה רק נדל"ן.

יצחק וקנין: יש לנו בעיה בדיור – לא זה מה שיפתור את הבעיה.

יצחק וקנין: גם מי שצריך לגור שם זה לא הזוגות הצעירים.

יצחק וקנין: כולנו מבינים מה יהיו שם מחירי הדירות.

יצחק וקנין: אתה יכול לסיים.

<יואב אורן: אני סיימתי.

יצחק וקנין: אני לא מקבל את ההתניה של הקיבולת של הפעילות של הרצליה.

יצחק וקנין: אתה נותן לו לפעול – הוא צריך לפעול.

יצחק וקנין: הוא צריך לעמוד בסטנדרטים ובמה שצריך.

יצחק וקנין: אני ראיתי את התכנית, ואני לא יודע איפה הייתם, ולמה נתתם לזה לקרות.

יצחק וקנין: המקום הזה היה צריך להתפתח ולהיות הרבה יותר.

<יואב אורן: המקום הזה עומד עשרות שנים תחת התנגדות של ראשת העיר שהיא חברה במשכן הזה.

יצחק וקנין: אז מה?

יצחק וקנין: זה לא נכס פרטי שלה.

<יואב אורן: - - -

יצחק וקנין: חברים, אם שר רוצה להילחם על הדברים האלה הוא צריך להילחם עליהם; במיוחד כשאתם יודעים ששדה דוב נסגר.

יצחק וקנין: מה אתם רוצים – כל מרכז הארץ יהיה נתב"ג?

יצחק וקנין: ועכשיו אתה אומר שאי אפשר להכניס לנתב"ג את אותם מטוסים.

<יואב אורן: נכון.

<יואב אורן: עדיין ההחלטה של סגירה - - -

יצחק וקנין: אז אני שואל, האם אני צריך להעיר הערות יותר קשות ממה שאני מעיר פה?

יצחק וקנין: אתם הרי אומרים את הדברים בעצמכם.

יצחק וקנין: שדה דוב נסגר; הרצליה עומד על כרעיים של תרנגולת.

יצחק וקנין: בטח לא יפַתחו אותו ולא יעשו שום דבר כי יש החלטה שגם הדבר הזה צריך להתאדות; ובנתב"ג אין לי פתרון.

יצחק וקנין: אז מה אתם רוצים?

יצחק וקנין: שנעביר את כולם לראש פינה או לחיפה?

יצחק וקנין: ינחתו שם?

יצחק וקנין: זה לא רציני.

יצחק וקנין: מישהו צריך לראות איך מקבלים החלטות.

<יואב אורן: שוב – לא אצלנו.

יצחק וקנין: המצגת השנייה – מי אמור להציג לנו מצגת?

יצחק וקנין: עמרי, בבקשה.

<עמרי טלמון: הערה קטנה למנהל רת"א – אני נחתי בקנדי עם ביצ'ברון, וזאת הייתה אחת הנחיתות הפשוטות שהיו לי בחיים.

<עמרי טלמון: בלי שום בעיה.

יצחק וקנין: אני בטוח.

<עמרי טלמון: אז יש מקומות אחרים.

יצחק וקנין: אוקיי, עמרי, הזמן קצר והמלאכה מרובה.

<עמרי טלמון: בישיבה הראשונה שהתקיימה בראשותך העירה נציגת מנהל מקרקעי ישראל שאין בעולם שדות תעופה בתוך ערים, מה שגרם לגיחוך בקרב מי שמבינים בתעופה.

<עמרי טלמון: לכן הכנתי את המצגת הזאת על קצה המזלג.

<עמרי טלמון: זה שדות דוב של לונדון.

<עמרי טלמון: זה סיטי איירפורט שנמצא על התמזה בתוך העיר.

<עמרי טלמון: הקימו אותו בזמנו כדי לשרת ערי שדה עם מטוסים מסוג Dash6, Dash7.

<עמרי טלמון: הוא בן שבע-עשרה, ומתרחב עם השנים.

<עמרי טלמון: ב-2013 היו 75,000 תנועות שזה בערך פי שלושה משדה-דוב; מספר הנוסעים מתקרב לארבעה מיליון – פי ארבעה משדה-דוב.

<עמרי טלמון: זה בתוך שכונת מגורים.

<עמרי טלמון: כפי שאתם רואים, היום כבר יש טיסות בין-לאומיות עד ניו-יורק.

<עמרי טלמון: כאן רואים שדה של - - - שנמצא ארבעה קילומטר ממרכז העיר.

<עמרי טלמון: זאת אומרת במושגים של תל-אביב זה כאילו שמו אותו - -

<קריאה: במחלף גלילות.

יצחק וקנין: בדיזנגוף?

<עמרי טלמון: איזה פי גלילות?

<עמרי טלמון: יותר קרוב.

<עמרי טלמון: ליד גני התערוכה.

<עמרי טלמון: מספר הנוסעים הוא כמו בבן-גוריון, ומספר התנועות שלו גבוה ב-50%.

<עמרי טלמון: זה ממש בתוך העיר.

<עמרי טלמון: כאן יש שדה תעופה בבירת עמק הסיליקון, בסן-חוזה.

<עמרי טלמון: מספר התנועות הוא בערך פי אחד וחצי מבן-גוריון, ומספר הנוסעים הוא קצת יותר נמוך, רק ארבעה מיליון, כי יש שם הרבה מטוסי מנהלים שמספר המקומות שלהם קטן.

<עמרי טלמון: לוס אנג'לס רבתי זה אזור שמשתרע מראשון לציון עד חיפה ועד הירדן.

<עמרי טלמון: גרים בו שמונה עשר מיליון איש, והוא מיושב בצפיפות.

<עמרי טלמון: יש שם חמישה שדות שאני קורא להם "תעופה כבדה", מטוסים גדולים.

<עמרי טלמון: יש בו מיליון ומאתיים אלף תנועות לעומת רבע מיליון תנועות במדינת ישראל; ושמונים ושישה מיליון נוסעים לעומת שישה עשר מיליון נוסעים במדינת ישראל המשקל של המטען ועוד שלושים וארבעה שדות להפעלה כללית עם מספר תנועות פי עשרה מכל מדינת ישראל ביחד.

<עמרי טלמון: גרים שם חמשת אלפים חמש מאות מטוסים בתוך האזור הזה.

<עמרי טלמון: כאן רואים קטע ממפה תעופתית שקוראים לו sectional בארצות הברית.

<עמרי טלמון: זה מיועד לטיסות בגובה נמוך.

<עמרי טלמון: היא מראה שדות תעופה, והיא מראה אנטנות.

<עמרי טלמון: הצהוב אומר שזה שטח בנוי.

<עמרי טלמון: בפינת השקופית רואים שני קווים מקבילים ועוד שני קווים מקבילים.

<עמרי טלמון: זה Los-Angeles International.

<עמרי טלמון: המפה הזאת היא בערך חמישים קילומטר לרוחב.

<עמרי טלמון: חוץ-Los Angeles International, שהוא אחד השדות הכי עמוסים בעולם, אתם יכולים לספור עוד שמונה שדות תעופה.

<עמרי טלמון: כל הכתמים הכחולים הם שדות תעופה, וכל זה באזור בגודל שהוא לא מחדרה עד גדרה, אלא מתל-אביב עד חדרה, אולי קצת יותר.

<עמרי טלמון: בשקופית הבאה רואים שדה שהוא הרצליה של לוס אנג'לס.

<עמרי טלמון: קוראים לו Van-Nuyz, והוא נמצא בעמק סן-פרננדו מצפון ללוס אנג'לס.

<עמרי טלמון: זה עמק מיושב מאוד.

<עמרי טלמון: מספר התנועות בו הוא פי שניים מהתנועות במדינת ישראל.

<עמרי טלמון: זה שדה להפעלה כללית.

<עמרי טלמון: מספר המטוסים בשדה הוא שש מאות ועשרה לעומת שש מאות ארבעים או שש מאות חמישים מטוסים מכל הסוגים, הגדלים והצבעים שמופעלים במדינת ישראל.

<עמרי טלמון: לסיום – זה מנחת ההליקופטרים של משטרת לוס-אנג'לס.

<עמרי טלמון: יש תשעה עשר הליקופטרים למשטרה הזאת.

<עמרי טלמון: התחנה הזאת היא על גג בניין שנמצא קילומטר וחצי מהמרכז של לוס-אנג'לס.

<עמרי טלמון: במושגים של תל-אביב זה בערך ביד-אליהו.

<עמרי טלמון: תודה רבה לכם.

יצחק וקנין: אין דבר יותר ממחיש ממה שאנחנו רואים כאן.

יצחק וקנין: אני רוצה לראות עוד מצגת ואז לפתוח את הדיון.

יצחק וקנין: האדריכל, מיכאל רטנר, בבקשה.

יצחק וקנין: בינתיים עד שאתה מתארגן, ניר דגן, מנכ"ל "ארקיע".

<לאה ורון: גם למר דגן יש מצגת.

יצחק וקנין: יש גם לך מצגת?

<ניר דגן: אני רק מעלה תמונה אחת של החלופה שאנחנו מציגים.

יצחק וקנין: אתה מדבר על שדה-דוב.

יצחק וקנין: החלופה שבזמנו - -

<ניר דגן: זה לא רע שאני אגיד כמה מילים אחרי המצגת של עמרי טלמון כי זה בדיוק בזמן.

<ניר דגן: להפסקת הפעילות ביוני 16' לא היה שום היגיון, למעט ספקולנטים של נדל"ן, ולכן זה גם נדחה.

<ניר דגן: גם לסוף אפריל 17' אין שום היגיון חוץ מאשר ספקולנטים של קרקע שרוצים להעלות את מחירי הקרקע.

<ניר דגן: לכן גם אפריל 17' יידחה.

<ניר דגן: כי אנחנו ננצח, כל מי שנמצא פה.

<ניר דגן: אני אומר את זה כי אנשים קצת מתבלבלים בגלל בג"ץ.

<ניר דגן: אני אומר את זה חד-משמעית - -

יצחק וקנין: אני לא מתבלבל.

<ניר דגן: אתה לא, אבל אחרים כן.

יצחק וקנין: לא רק שלא מתבלבל, אני רק מתחזק מיום ליום.

יצחק וקנין: כמו שקיבלו החלטות עד היום זאת שערורייה.

יצחק וקנין: צריך לעצור את זה.

יצחק וקנין: זה תלוי בגורם אחד היום.

יצחק וקנין: משרד התחבורה, השר ורש"ת.

יצחק וקנין: יואל פלדשו נכנס לעובי הקורה, ועשה עבודה יפה מאוד.

יצחק וקנין: אבל שוב – צריך לעשות פה עבודה.

יצחק וקנין: אין סיבה לסגור את שדה-דוב.

יצחק וקנין: אמרתי את זה מאתיים פעם.

יצחק וקנין: אין הצדקה, גם עם כל הנדל"ן שרוצים לבנות שם.

יצחק וקנין: יש פתרונות.

<ניר דגן: אני רוצה להגיד מילה על בג"ץ כי זה מבלבל הרבה אנשים.

<ניר דגן: המדינה ביקשה מבג"ץ שייקח את הסמכות של מנכ"ל משרד ראש הממשלה שקבועה לו בהחלטת הממשלה לשנות את התאריכים לפי השיווק והתכנון של הקרקע.

<ניר דגן: בג"ץ בחוכמתו לא עשה את זה.

<ניר דגן: הוא לא גזר את הסמכות.

<ניר דגן: כלומר בג"ץ בסך הכול נתן תוקף להסכמה של המדינה ושל רמי ושל משרד האוצר.

<ניר דגן: הוא לא לקח מאף אחד את הסמכות לחשוב בהיגיון ולהזיז מועדים שוב.

<ניר דגן: לכן שלא יבלבלו אתכם בכל מיני סיפורים.

<ניר דגן: אין שום בעיה להזיז את זה שוב כיוון שגם באפריל 17' אין היגיון להפסיק את הפעילות.

<ניר דגן: אגב, אני מציע לכם להשתמש במילים הנכונות.

<ניר דגן: אף אחד לא "סוגר" ואף אחד לא "מפנה"; מדברים על הפסקת הפעילות האזרחית.

<ניר דגן: הכול יישאר אותו דבר חוץ מזה שרש"ת סוגרת את הטרמינל.

<ניר דגן: לא קורה שם כלום חוץ מזה.

<ניר דגן: הפסקת הפעילות, יש לה מטרה אחת – העלאת את מחירי הקרקעות.

<ניר דגן: מי שמדבר על הורדת מחירי - - - זה כבר לא קשור לוועדה הזאת או למדינה.

<ניר דגן: גם פה קצת נמאס לי שמדברים על הורדת מחירי הקרקעות כי מה שעושים זה להעלות אותם.

<ניר דגן: גם הצד הזה הוא צד של העלאה.

<ניר דגן: צריך לעשות דבר אחד פשוט: שהגורם המקצועי: שר התחבורה, משרד התחבורה, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ינחו את הגורמים המקצועיים שיושבים פה.

<ניר דגן: האמת, בלי שהם יגיבו אני חושב שהם רוצים מאוד לעשות את זה.

יצחק וקנין: אתם רוצים שאנחנו נעשה את העבודה במקומכם?

יצחק וקנין: ברצינות.

<ניר דגן: הגורמים המקצועיים צריכים לקבל הנחיה לבחון חלופות.

<ניר דגן: זאת אחת, ויש אחרות.

<ניר דגן: יש הרבה חלופות, ואולי אין אף חלופה.

<ניר דגן: זאת גם אופציה.

<ניר דגן: אבל שמישהו יעשה פה הנחת עבודה רצינית, ויבחן את העניין הזה.

<ניר דגן: בחלופה הזאת ובחלופות אחרות שיוצגו פה, לפחות, יש דבר אחד ברור – היא טובה לחמש עשרה השנה הקרובות.

<ניר דגן: כי לא יגיעו לכל האזור שמדובר בו להשאיר את המסלול.

<ניר דגן: לי אין שאיפות.

<ניר דגן: אני לא נאחז בקרקע שם בקרנות המזבח.

<ניר דגן: אם משאירים את המסלול "ארקיע" לוקחת את החקלאות והולכת משם כי אנחנו בשביל התעופה, לא בשביל הנדל"ן.

<ניר דגן: לכן עד שהדבר הזה מפריע למישהו זה בעוד חמש עשרה שנה.

<ניר דגן: גורם מקצועי במדינה הזאת זה משרד התחבורה.

<ניר דגן: אנשים טובים ומקצועיים.

<ניר דגן: אני בטוח שהאנשים של יואב ושל יואל יכולים להרים את זה בשניות.

<ניר דגן: הם יודעים לבחון ולהגיד אם הדבר הזה אפשרי או לא.

<ניר דגן: אני חושב שזה אפשרי, וצירך לבחון את זה כי לא עשו את זה עד היום.

<ניר דגן: תודה.

יצחק וקנין: אני לא רוצה שייווצר מצב שהוועדה הזאת תתכנס יותר.

יצחק וקנין: בסוף נצטרך להביא לכאן את שר התחבורה ולהראות לו את כל מה שאנחנו מראים פה.

יצחק וקנין: בסופו של דבר אין ברירה – מישהו צריך לקבל את ההחלטות.

יצחק וקנין: אני לא גורם מבצע.

יצחק וקנין: אני יכול לבדוק את הדברים ולסייע בכל התהליך הזה.

יצחק וקנין: אם התהליכים וההחלטות שמתקבלים לא נכונים.

יצחק וקנין: אני קצת מבין – ישבתי בישיבות ממשלה.

יצחק וקנין: שרים לא מתעמקים בתקציב של המשרד של המשרד שלהם, אז הם יתעמקו בדברים כאלה?

יצחק וקנין: יש שר שהוא ממונה על הדבר הזה, והוא עושה עבודה טובה בכל התחומים.

יצחק וקנין: תחום התעופה לוקה בגדול, לא בקטן.

יצחק וקנין: אפשר רק להוזיל את המחירים ולעשות מזה קמפיין.

יצחק וקנין: אם אפשר היה לעשות על הדבר הזה קמפיין אז צריך לעשות.

יצחק וקנין: מה שאני אומר זה לא פוליטיקה.

יצחק וקנין: מה שאני אומר זה אמתי.

יצחק וקנין: אני קצת נכנס לתוך העניינים ומסתובב בשטח.

יצחק וקנין: ביקרתי בכל האתרים האלה.

יצחק וקנין: אמרתי את זה לא פעם.

יצחק וקנין: הייתי שם, ראיתי את המציאות, ראיתי את השטח האורבני.

יצחק וקנין: תאמינו לי שזה רחוק מהמציאות שראינו פה במצגות.

יצחק וקנין: אנחנו הרבה יותר רחוקים מהם – בצפיפות, במספר המטוסים שנכנסים לשדות התעופה ובעוד דברים.

יצחק וקנין: מיכאל רטנר, בבקשה.

יצחק וקנין: מוכן?

<מיכה רטנר: מוכן לגמרי.

<מיכה רטנר: אני אדריכל.

<מיכה רטנר: תכננתי פעמיים את תכנית נמל חיפה, ובשתי הפעמים – ב-85' וב-95' שדה התעופה הבין-לאומי היה חלק מהתכנית, ואתם תראו את זה.

<מיכה רטנר: אני גר בצפון.

<מיכה רטנר: היה לי ממשק ברור עם הנושא של תכנון שדות תעופה, ומשם אני מגיע.

<מיכה רטנר: בתור פטריוט צפוני היתרונות ברורים: תרומה לכלכלה, תרומה לתעסוקה.

<מיכה רטנר: הייתה עבודה שבדקה ומצאה שבשדה התעופה הבין-לאומי בחיפה יהיו ארבעת אלפים משרות.

<מיכה רטנר: תרומה לתיירות – זה ברור.

<מיכה רטנר: אזור הצפון הוא אזור תיירות ברור כולל צליינות; הורדת העומס מנתב"ג שזה נושא רציני.

<מיכה רטנר: המבחן – קשר למערכת התחבורה הארצית של כל המערכות – תעופה, רכבת, כבישים ומנהרות.

<מיכה רטנר: החסרונות לנמל תעופה כזה זה מטרד רעש.

<מיכה רטנר: לפי דעתי, רש"ת הייתה צריכה להיות כבר היום מוכנה עם מפות הרעש על כל אחת מהחלופות.

<מיכה רטנר: זה יהיה נכון לגבי רמת-דוד - -

<יואל פלדשו: אנחנו מוכנים.

<יואל פלדשו: וזה לא רש"ת.

<מיכה רטנר: אז רת"א, זה אתם.

<יואל פלדשו: והכול מוכן.

<מיכה רטנר: אז בואו נראה אתכם.

<מיכה רטנר: כי לפי דעתי, זאת אבן הנגף הראשונה בפעולה מול האוכלוסייה המקומית.

<מיכה רטנר: אנחנו בדקנו שלושה אתרים: את רמת-דוד שאתם קוראים לו "גליל, את חיפה שמוכר היטב ואת עכו.

<מיכה רטנר: עכו זה חזרה מהדיונים הראשונים של תמ"א 15.

<מיכה רטנר: היא הייתה קיימת, וירדה בגלל שטות.

<מיכה רטנר: מישהו זרק שזה קרקעות של דרוזים, וכולם ברחו.

<מיכה רטנר: הקריטריונים להשוואה זה האיכות – אורך מסלול, האפשרות להנחתה עיוורת; זמינות סטטוטורית, נגישות, קשר לרשת התחבורה; עלות, והאם ניתן לעשות פרויקטים בתור B.O.T; לוח הזמנים ומפת הרעש.

<מיכה רטנר: נתחיל ברמת-דוד.

<מיכה רטנר: קודם כול הערה: שילוב שדה בין-לאומי ובסיס קרבי הוא מטרה לגיטימית.

<מיכה רטנר: יש פה בעיה אמתית, ולכן לא ייתכן בגליל פיתוח ב-B.O.T.

<מיכה רטנר: אני לא מכיר גורם כלשהו עם השלכות בין-לאומיות שיהיה מוכן להיכנס למצב שבו כל הקפצה של רביעייה זורקת את התעבורה האווירית.

<מיכה רטנר: כיום המסלול העיקרי הוא אלפיים ארבע מאות מטר עם עוד שוליים לנושאים של I.L.S; זמינות סטטוטורית בינונית – משום שיש שם מלחמת עולם מטורפת של כל הסביבה; נגישות טובה מאוד בגלל הקרבה להתפצלות של כביש 6; עלות – אם מדובר על פינוי הבסיס אני אשמח לראות את תג המחיר שמשרד הביטחון ייתן לזה; אם מדובר על דבר אחר תכף נתקשר אליו.

<מיכה רטנר: לוח זמנים לאישור – לא פחות משלוש שנים, וגם זה מאוד אופטימי.

<מיכה רטנר: פינוי – חיל האוויר יצטרך להצהיר כמה זמן ייקח לו.

<מיכה רטנר: לחיל האוויר יש עתודות יפות מאוד בבסיסים אחרים, אבל זה ייקח זמן בכל זאת.

<מיכה רטנר: הקמה – ארבע-חמש שנים.

<מיכה רטנר: רעש – בינוני עד גבוה.

<מיכה רטנר: אנחנו רואים איך המסלול הוא בדיוק לכיוון רמת ישי וקריית טבעון.

<מיכה רטנר: זה המצב של רמת-דוד.

<מיכה רטנר: המסלול היחיד שבא בחשבון הוא המסלול הזה, כמו שמופיע גם במצגת של יואב.

<מיכה רטנר: שאר המסלולים הם טובים למטוסי קרב שמסוגלים להמריא מעל ההר.

<מיכה רטנר: אם זה הבסיס שבו מדובר חצי בסיס נמצא בצפונו, חצי בסיס נמצא מדרומו.

<מיכה רטנר: בלי לדבר על דברים אחרים הוא יצטרך הארכה של המסלול הראשי באיזשהו כיוון.

<מיכה רטנר: ברור שלכיוון כפר ברוך מתחילה להיות בעיה גדולה.

<מיכה רטנר: אני סתם זרקתי מפת רעשים.

<מיכה רטנר: אם לא יהיו מפות רעשים של רת"א לכל מקום – אין בכלל על מה לדבר עם אף אחד.

<יואל פלדשו: רק לתקן אותך – מפות רעשים זה לא של רת"א ולא של רש"ת.

<יואל פלדשו: המשרד להגנת הסביבה הוא זה שמוציא מפות רעשים.

<מיכה רטנר: אז צריך שהן יהיו, לא משנה הגורם.

<יואל פלדשו: הן קיימות.

<מיכה רטנר: אם הן קיימות שיופיעו.

<מיכה רטנר: שדה התעופה חיפה – השדה הזה מוכרז כבר שנים.

<מיכה רטנר: התחיל טיפול בתכנית תשתית 6, אחת הראשונות אחרי החלטת הממשלה.

<מיכה רטנר: מצנע הלך על השדה הזה בכל הכוח עד כדי כך שהוא ויתר על מאות משרות של מדריכים בבית הספר הטכני של חיל האוויר ונתן להעביר אותו לבאר-שבע.

<מיכה רטנר: עד כדי כך הוא הלך על זה ברצינות.

<מיכה רטנר: ההנהלה התחלפה, יונה יהב הגיע; לא הייתה לו מפת רעש, ולא היה לו שום נימוק, והוא אמר שזה ירעיש, לא בבית ספרנו, ומזה התחיל הבלגן.

<מיכה רטנר: אפשר להגיע בקלות למסלול של אלפיים ותשע מאות מטר.

<מיכה רטנר: זמינות סטטוטורית – טובה משום שכבר היה - - - וזה הופיע בכל מיני תכניות שתראו אותם; עלות – לפי דעתי, שניים עד שלושה מיליארד שקל; לו"ז לאישור – שנתיים; הקמה – חלק חופף, שנתיים עד שלוש; רעש – נמוך עד בינוני מכיוון שאנחנו באמצע אזור תעשייה ומלאכה.

<מיכה רטנר: היישוב הקרוב ביותר הוא קילומטר וחצי מציר המסלול.

<מיכה רטנר: החלופות שאני מציג – הוא מצטרף לנמל המפרץ; השני – מתן עדיפות לשדה התעופה חיפה.

<מיכה רטנר: זאת תכנית מאושרת על-ידי ועדת היגוי ענקית שכללה את כל משרדי הממשלה, את העירייה ואת לשכות המסחר.

<מיכה רטנר: יש פה שדה תעופה בין-לאומי שתוכנן על-ידי חברת PNB, אחת מחברות ההנדסה הגדולות בעולם, בעיקר עם ניסיון בממשק בין שדה תעופה בין-לאומי לבין - - - הוזמנו על-ידי רשות שדות התעופה, וזה התוצר שלהם.

<מיכה רטנר: יש היתכנות מלאה והדבר הזה תוכנן.

<מיכה רטנר: התכנית הזאת הייתה צריכה להספיק עד 2025.

<מיכה רטנר: הייתה תקפה לשלושים שנה.

<מיכה רטנר: זה מה שהחליף אותה.

<מיכה רטנר: זה תכנית נמל המפרץ.

<מיכה רטנר: לידו יש שטח שמיועד להעברת בסיס חיל הים מחיפה הנה, כולל הפולינופ שרואים פה.

<מיכה רטנר: אנשי חיל הים צוחקים צחוק גדול כי הם אומרים, כבר פה אנחנו מושקעים בשלושה עד ארבעה מיליארד שקל, בואו ננסה לראות מישהו שמעביר אותנו.

<מיכה רטנר: בקיצור, כל זה פארסה.

<מיכה רטנר: אבל נמל המפרץ הוא כמו פקק – סותם את כל שדה התעופה חיפה בכוונה, משום שאם אין לנמל המפרץ השטח שמאחוריו כשטח עורפי תפעולי נמל המפרץ זה פיל לבן מת.

<מיכה רטנר: לכן מתנהלת פה מלחמת עולם איך לסלק מפה את שדה התעופה חיפה.

<מיכה רטנר: בהתחלה היה נראה שהצליחו להשיג קומבינה עם השר, אבל כיום השר בצרות בגלל מה שכבוד חבר הכנסת אמר – הוא מסובך בהרצליה, והוא מסובך בשדה דוב אז הוא עצר את הפעולה.

יצחק וקנין: אם לא היו מתעוררים גם אותו היו סוגרים.

יצחק וקנין: זאת שיטת הסלמי.

יצחק וקנין: התעסקו בדברים אחרים, ורק לא בשדות תעופה.

<מיכה רטנר: מה שאני מראה פה זה שהשדה הזה הוא כמו פקק.

<מיכה רטנר: אנשי רש"ת בוועדה המחוזית, אנשי חברת נמלי ישראל רימו אותם בעיניים.

<מיכה רטנר: הם אמרו, מה אתם רוצים, הכול נשאר כמו שהיה.

<מיכה רטנר: אבל זה פקק.

<מיכה רטנר: מבחינת חברת נמלי ישראל הדבר הזה מיועד למות וכמה שיותר מוקדם.

<מיכה רטנר: אותו דבר מבחינת ראש העיר חיפה.

<מיכה רטנר: הוא שם את כל יהבו על נמל המפרץ עד כדי כך שהוא היה מוכן לוותר.

<מיכה רטנר: הוא קודם כול נלחם בכם דרך בג"ץ והתבזה, ושנית הוא מוכן לוותר על פארק מורד הקישון כדי שהנמל הזה יהיה.

<מיכה רטנר: בהמשך המצגת – אני מוכיח פה שעל גבי המתווה של פיתוח נמל המפרץ, על שובר הגלים המשני שלו, ניתן עוד היום לבנות שדה בין-לאומי עם מסלול באורך של אלפיים תשע מאות מטר.

<מיכה רטנר: אני יכול להילחם בזה, ואני יכול להוכיח את זה.

<מיכה רטנר: מי שחשב שבניית נמל המפרץ הם מטרת - - - טועה.

<מיכה רטנר: ניתן להשיג מסלול עם מסלול הסעה.

<מיכה רטנר: מסלול ההסעה הוא על גבי המסלול הקיים, מסלול חדש לגמרי של אלפיים ותשע מאות מטר.

<מיכה רטנר: זה ניתן לביצוע פה.

<מיכה רטנר: אין שום סיבה להניח שבזה נגמר העניין.

<מיכה רטנר: יש שני מצבים של שילוב אותה התובנה של בנייה על גבי השובר המשני שמוקם כיום.

<מיכה רטנר: ראשית, להגיד, אתם יודעים, לא אכפת לי, תבנו את נמל המפרץ, ואני חי אתו.

<מיכה רטנר: כל מה שתצטרכו לעשות זה להזיז את הרציף הראשי שעוד לא התחיל להיבנות כי הוא מחכה להקמת ה- - -, להרחיק אותו מאה מטר מערבה, והנמל חי ונושם.

<מיכה רטנר: הבעיה היא שהנמל הזה מיותר, ואני מיד אדבר על זה.

<מיכה רטנר: החלופה השנייה היא לתת עדיפות מוחלטת לשדה התעופה חיפה, שדה תעופה בין-לאומי מלא.

<מיכה רטנר: יכול להיות שיש עדיין שימוש למסלול הצולב שלו לתעופה כללית של מטוסים קטנים.

<מיכה רטנר: יש פה מסלול של כשמונה מאות מטר, ואולי אפשר להסתדר.

<מיכה רטנר: זה דבר שאף אחד לא שם לב אליו, וזה היה חלק משדה התעופה הקודם.

<מיכה רטנר: יש פה תחמ"ש שמפריע או לא מפריע, אבל זה ראוי לבדיקה.

<מיכה רטנר: מה שרואים פה זה המציאות האמתית בחיפה.

<מיכה רטנר: המציאות האמתית אומרת שבחיפה כבר קיים חמש עשרה שנה נמל פרטי.

<מיכה רטנר: בשביל מה צריך עוד נמל פרטי?

<מיכה רטנר: רק בשביל להרוג את הוועדים של נמל חיפה.

<מיכה רטנר: הוועדים האלה הובסו, ואני שמח שהם הובסו כי פועלי נמל אשדוד - -

יצחק וקנין: כמה זמן יש למצגת?

<מיכה רטנר: עוד שתי דקות.

<מיכה רטנר: אני אומר שפועלי הנמל מוכנים להפריט אותו.

<מיכה רטנר: זאת אומרת אין שום סיבה גם לא לבחון את האופציה הזאת.

<מיכה רטנר: הדבר השלישי – בקעת עכו – היא הייתה כבר בתחילת תמ"א 15, וחזרנו אליה.

<מיכה רטנר: כל הקרקעות הם קרקעות של הקיבוצים.

<מיכה רטנר: האיכות היא הגבוהה ביותר כי שם בקלות מגיעים למסלול של ארבעה קילומטר; זמינות סטטוטורית – זאת הבעיה כי זה בתחילת הדרך ולא בטוח כמה תת"ל יצליח לקצר; העלות היא רגילה כמו השדה של תמנע, שדה רמון; הקמה – ארבע, חמש שנים; הרעש – נמוך עד בינוני כי הסביבה היא כולה חקלאית.

<מיכה רטנר: המסלול הוא מערב, מזרח באורך של ארבעה קילומטר שנמצא מיטבית במערכת הכבישים.

<מיכה רטנר: יש כאן כביש 6, 70, כביש 85, וגם הקצה של כביש 22 עוקף קריות; ההמראה בכיוון רפא"ל מעל האזור הלוגיסטי שלו; בדקתי את נושא הפיצוצים עם האיש שאחראי להם.

<מיכה רטנר: נושא הפיצוצים הוא לא פקטור; מפת הרעש – אדרבה, תספקו אותה.

<מיכה רטנר: בזה נגמר העניין.

<מיכה רטנר: יש פה ההשוואות, אבל זה לא מעניין.

<מיכה רטנר: תודה רבה.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: יואל, בבקשה.

<יואל פלדשו: אני רוצה להתייחס למצגת משום שכבודו לא כל כך מעודכן.

<יואל פלדשו: ראשית כמות הרעש שתהיה בשדה בהרכב שאנחנו חושבים שיהיה בצפון תהיה פחותה מכמות הרעש שיש היום.

<יואל פלדשו: זה הוצג לוועדה מטעם המתיישבים, זה נמצא כל הזמן בפגישות.

<יואל פלדשו: אנחנו כל הזמן מציגים.

<יואל פלדשו: הם ביקשו לראות את זה בצורה אחרת, והם יקבלו את זה.

<יואל פלדשו: אני אמרתי להם דבר פשוט: אתם גרים בעמק – גם אני גרתי פעם בעמק – אבל אתם לא בעלי הבית.

<יואל פלדשו: אתם יכולים להתנגד, ישמעו את ההתנגדות ויקבלו אותה או לא יקבלו אותה.

<יואל פלדשו: כמות הרעש של שדה אזרחי בהיקפים שאנחנו מדברים עליו תהיה יותר קטנה.

<יואל פלדשו: מי שקצת מתעניין בתעופה יכול לקרוא במאמר שיצא לפני כחודש, שכמות הרעש של מטוסים בעוד עשר שנים תקטן בכ-45db.

<יואל פלדשו: לפני חמש עשרה שנה כשהייתי בתעשייה הרעש היה הרבה יותר גבוה.

<יואל פלדשו: כלומר גם הטכנולוגיה משתפרת כל הזמן.

<יואל פלדשו: אפשר לעסוק בכל מיני פנטזיות על כל מיני דברים שאתה חושש שבדקת עם מישהו; אבל יש החלטת ממשלה שאומרת ששדה התעופה גליל יהיה שדה תעופה בין-לאומי.

<יואל פלדשו: לא כל החלטות הממשלה מתממשות, ולא כולן חכמות – זאת החלטה פיזיבילית, נכונה, טובה.

<יואל פלדשו: התצוגה שהצגת פה בנמל – הנמל כבר לא נראה ככה גם מבחינת המכשולים האוויריים.

<יואל פלדשו: זה המקצוע שלי.

<יואל פלדשו: אני לא אדריכל.

<יואל פלדשו: זה לא עובר.

<יואל פלדשו: אז חבל להתעסק עם הדברים האלה.

<יואל פלדשו: סוף סוף יש לנו כיוון מסוים.

<יואל פלדשו: צריך ללכת לכיוון הזה.

<יואל פלדשו: צריך לשבת עם הציבור, צריך להסביר לו ולהראות לו, ולבנות שדה מודרני ולא פיל לבן גדול, אלא פיל שיודע לעבוד כמו שצריך.

<יואל פלדשו: זה מה שאנחנו עושים.

<יואל פלדשו: בזה צריך בעיקר להתרכז, וסוף-סוף אנחנו בכיוון.

<יואל פלדשו: יש לנו פה כבר שני דוחות ראשונים של החברה ששלחה לנו לפני שהיא מגיעה, ואני מניח שבמשך השנה נדע בבירור אם השדה בוודאות של מאה אחוז.

<יואל פלדשו: הדברים יתפתחו, ויש לזה פיזיביליות.

<יואל פלדשו: אני רוצה לומר לך עוד דבר: גם החלטת הממשלה, שאני מקווה שתתממש, שזה יהיה ב-B.O.T.

<יואל פלדשו: יש כבר קופצים על ה-B.O.T הזה.

<יואל פלדשו: יש מודלים כאלה בעולם.

<יואל פלדשו: יש כאלה עשרים בארצות-הברית, ויש כאלה עשרים באירופה.

<יואל פלדשו: אנחנו מכירים אותם.

<יואל פלדשו: יש קופצים על זה, ויש לזה גם היתכנות כלכלית.

<יואל פלדשו: גם על זה נעשתה עבודה.

<יואל פלדשו: אנחנו יודעים לעשות אותה.

<מיכה רטנר: תרשה לי לענות שני דברים.

<מיכה רטנר: קודם כול לגבי מה שאמרת לגבי חיפה – התנוחה היא של התכנית שהולכת לביצוע.

<מיכה רטנר: בזה אני מבין, ואני יודע.

<יואל פלדשו: איזו תכנית לביצוע יש בחיפה?

<מיכה רטנר: הולך ומוקם נמל.

<יואל פלדשו: לא התמונה של 95', אלא אחרי כן.

<יואל פלדשו: 95' זה לא התמונה הנכונה.

<מיכה רטנר: אני הכנתי את התכנית ב-95', ואני יודע מה היה ב-95', ואמרתי שזה לא היה.

<יואל פלדשו: זה לא רלוונטי.

<מיכה רטנר: זה לא רלוונטי, אבל מה שמאוד רלוונטי זה שעל פי המתווה הקיים שהולך לביצוע ניתן לבצע מסלול - -

<יואל פלדשו: לא ניתן.

<יואל פלדשו: כבעל מקצוע אני אומר לך שמה שאתה מציג פה זאת פנטזיה.

<מיכה רטנר: אני אוכל - - -

יצחק וקנין: יואל, זה לא המקום.

<לאה ורון: - - - מקצועיים להיכנס להיות שותפים - - -

יצחק וקנין: אם אני הייתי אדריכל הייתי יורד עם שניכם לשם ופותר את הבעיה.

<מיכה רטנר: אני מוכן להוכיח את זה, וגם התייעצתי עם מי שצריך.

<לאה ורון: בסדר, אבל זה לא עכשיו.

<מיכה רטנר: אני לא פנטזיונר, עם כל הכבוד לך.

<מיכה רטנר: אבל אני אגיד דבר אחר: שימו לב שחיפה נותנת פתרון גם במרקם הארצי.

<מיכה רטנר: מאחר שזה הולך ומתבצע זה המקום הזמין ביותר והמהיר ביותר.

<מיכה רטנר: חיפה נמצאת במרחק של שלושים ותשע דקות מתחנת האוניברסיטה.

<מיכה רטנר: "לב המפרץ" יהיה בעוד חמש שנים במרחק של עשרים וחמש דקות מהאוניברסיטה.

<מיכה רטנר: זאת אומרת זה גם ייתן שירות לאלה שרוצים להגיע לשדה "לב המפרץ" בעשר דקות נסיעה מכל מקום.

<מיכה רטנר: זה מקום נגיש שיכול לתת תשובה גם לתעופה הכללית ובוודאי לתעופה הכבדה.

<מיכה רטנר: זה יוריד מנתב"ג, ויאפשר לחלק מהלואו-קוסט לעבוד מחיפה, כמו שקיים הרבה בעולם.

<מיכה רטנר: צריך לשים לב ליתרונות.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: נתן שרון, יושב-ראש אגודת התעופה הכללית.

<נתן שרון: שלום.

<נתן שרון: תודה, כבוד היושב-ראש.

<נתן שרון: דברים שנאמרו כבר קודם לגבי התעופה הכללית, ואני לא אחזור עליהם.

<נתן שרון: אכן 80% מהפעילות שלנו תרוכז בהרצליה ובשדה-דב.

<נתן שרון: דבר אחד לא נאמר, וכדאי שיילקח בחשבון, שלמעלה מ-80% מהטייסים המסחריים מתחילים את דרכם בהרצליה.

<נתן שרון: תחשבו על המצב שיסגרו את התעופה הכללית, לא תהיה הכשרת טייסים, וטייסים בין-לאומיים יטיסו את "אל-על" או את "ישראייר".

<נתן שרון: מה יקרה אם תהיה מלחמה?

יצחק וקנין: ממילא רוצים לייבא הכול.

יצחק וקנין: שייבאו טייסים.

יצחק וקנין: אני רואה את זה בחקלאות – דגים והכול.

יצחק וקנין: המחירים לא יורדים, אל תדאג.

יצחק וקנין: הכול נשאר אותו דבר.

יצחק וקנין: אנחנו נפרנס את מי שצריך לפרנס.

<נתן שרון: כאשר תהיה מלחמה, ואותם טייסים לא ירצו לטוס לארץ אז אנחנו מנותקים לגמרי.

<נתן שרון: אז כדאי גם את זה להכניס לנושא התעופה הכללית, שזה מאוד חשוב.

<נתן שרון: אנחנו לא מבינים את רש"ת.

<נתן שרון: בשלב שהשר התנגד להמשך התעופה בהרצליה רש"ת הייתה בעד.

<נתן שרון: היום כשהשר מורה ומנחה לתת את הערבויות ולהפעיל במאה אחוז את שדה הרצליה אז רש"ת מתנגדת.

<נתן שרון: ממש לא ברור לנו.

<נתן שרון: בג"ץ התחיל לעסוק בהרצליה לפני שנה.

<נתן שרון: לפני שנה היה תאריך הסגירה הראשון שנקבע.

<נתן שרון: כבר שנה אנחנו תחת ניהול של בג"ץ.

<נתן שרון: פעילות מוגבלת של 50%, טייסים לא רשאים לטוס למעלה משעתיים בחודש כדי לשמור על כשירות; חברות מסחריות לא יכולות לעשות טיסות מסחריות להרצליה.

<נתן שרון: זאת המשמעות של 50%.

יצחק וקנין: מה עם המסוקים?

<נתן שרון: מסוקים לא יכולים לעשות טיסות מסחריות, רק הכשרה והחזקה.

יצחק וקנין: אבל אם הוא נסגר, לאן תיקחו את המסוקים, גם לנתב"ג?

<קריאה: לחוות רונית.

<נתן שרון: נכון להיום מסוק לא אמור לקחת טיסה מסחרית של נוסעים מהרצליה.

<נתן שרון: כשפורטים את האמירה של 50% לפרטים רואים שהשדה בעצם משותק.

<נתן שרון: מה המשמעות של זה?

<נתן שרון: שלא שנה אחורה, אלא כמעט שנתיים אחורה אין השקעות במטוסים חדשים.

<נתן שרון: אנשים לא מצטרפים לתעופה הכללית כי טייסים לא יודעים אם יהיה להם עתיד של טיסה בארץ.

<נתן שרון: המצב המתמשך הזה בעצם עושה את העבודה.

<נתן שרון: העסק מתנוון.

<נתן שרון: מי שיבוא להרצליה יראה ליין שלם של חניות ריקות.

יצחק וקנין: יגייסו את הטייסים מצה"ל כדי שיטיסו לנו את המטוסים.

יצחק וקנין: אל תדאג.

יצחק וקנין: זה יהיה צו 8, ואנחנו נסתדר, וכל העם הזה יבוא על מקומו בשלום.

<נתן שרון: מר פלדשו יגיד לך איך טייס שלא טס על בואינג לא יעלה - -

יצחק וקנין: אני יודע, תאמין לי.

<נתן שרון: בפועל מה שנעשה פה זה לחנוק את התעופה הכללית.

<נתן שרון: אי ההחלטה של היום עושה את העבודה.

<נתן שרון: מי שבא להרצליה רואה שיש מטוס אחד או שניים בחנייה.

<נתן שרון: המקום פנוי, אבל לא מאשרים להביא את המטוסים חזרה.

<נתן שרון: המטוסים שנשלחו לחיפה, לא ניתן להם לחזור חזרה.

יצחק וקנין: אם היו מטפלים בשדות התעופה רק כמו שטיפלו בבוחנים של הרכבים דיינו.

יצחק וקנין: הכול היה מסתדר.

יצחק וקנין: שישקיעו רק את אותו זמן – הכול היה מסתדר.

יצחק וקנין: אני אומר את זה בנחרצות.

יצחק וקנין: הכול היה מסתדר.

<נתן שרון: בצפון מדובר על שדה רמת-דוד.

<נתן שרון: יש שם מנחת שגם בו יש פעילות של תעופה כללית ודאייה של מגידו.

<נתן שרון: די ברור מה יקרה ברגע שזה ייהפך לשדה בין-לאומי.

<נתן שרון: הוא ימשיך להיות?

<יואל פלדשו: הוא יישאר.

<נתן שרון: טוב, לפחות מילה טובה בעניין הזה.

<יואל פלדשו: יש דוגמות כאלה בעולם שזה עובד.

<יואל פלדשו: אין שום סיבה שזה לא יעבוד אצלנו.

<נתן שרון: אנחנו יודעים ומסכימים אתך במאה אחוז בעניין הזה.

יצחק וקנין: אני מנסה לחשוב הגיונית – אם סוגרים את שדה דוב והרצליה, מי שרוצה לבוא למרכז הארץ, ואין לו אפשרות לנחות בנתב"ג, הוא ינחת במקום אחר רחוק וייסע שעתיים.

<קריאה: באילת.

יצחק וקנין: אולי באילת, אולי בחיפה, אולי ברמת-דוד.

יצחק וקנין: הוא ינחת שם ויבוא למרכז הארץ?

<יואל פלדשו: גם אני וגם אחרים הראו לך שזה קיים בכל מקום בעולם.

<יואל פלדשו: פה קיבלו החלטה שאי אפשר לעשות את זה.

<יואל פלדשו: אני לא מבין למה בכל העולם אפשר לעשות את זה, ואצלנו אי אפשר.

יצחק וקנין: אפשר לעשות.

יצחק וקנין: אני טוען שאפשר להשאיר את שדה דוב ואת הרצליה על כנם.

יצחק וקנין: כי אנחנו הולכים ונסוגים אחורה עם שדות תעופה.

יצחק וקנין: בכל העולם מתוספים שדות תעופה, ואצלנו המצב אחר.

יצחק וקנין: אם לא היה מתעורר מישהו שראה שמה קורה – כנראה, צריך להיות שר, אלוף בחיל האוויר, שמטפל רק בנושא של תעופה.

יצחק וקנין: במשרד התחבורה צריך להפריד את התעופה ולתת אותה למישהו שיטפל בה.

יצחק וקנין: יש הרבה שרים שהיו רוצים לעשות את זה.

יצחק וקנין: אין לי ביקורת על השר כץ.

יצחק וקנין: אני טוען שהמציאות שנוצרה היא מאוד חמורה, ואולי אנחנו ממעיטים בחומרה של המצב.

יצחק וקנין: אני רואה את החומרה.

יצחק וקנין: אני מסתובב בשטח ומטפל בזה יום-יום כמי שנמצא פה מטעם הגורם שיכול לסייע בדברים.

יצחק וקנין: לדעתי, השר צריך להקדיש יותר זמן לנושא הזה, לדפוק על השולחן ולומר, לא יקום ולא יהיה.

יצחק וקנין: אם הייתי שר הייתי אומר ששדה-דוב והרצליה לא ייסגרו אם אין חלופות הגיוניות.

יצחק וקנין: אני גם צריך לראות את המציאות של מקום כמו תל-אביב.

יצחק וקנין: מרכז הארץ אני מנתק לגמרי אז.

<נתן שרון: כבוד היושב-ראש, רק נושא אחד שהגשנו עליו גם נייר.

<נתן שרון: לדעתנו, הפתרון לשמר את שדות התעופה זה בחקיקה.

<נתן שרון: כמו שיש חקיקה לגבי שמורות טבע ולגבי חופים – הרבה חקיקות שמשמרות תשתיות לאומיות ומוציאות את הכוח מידי הרשות המקומית ומעבירות אותו לרשות הארצית כדי לא לאפשר את האיום שקיים היום על שדות התעופה.

<נתן שרון: כי זה די ברור שסגירת שדה-דוב סוגרת את ראש פינה, סוגרת את חיפה.

<נתן שרון: לא תהיה תעבורה פנים-ארצית.

<נתן שרון: עם הסחבת הזאת שקיימת והמלחמה בבתי משפט אנחנו בעצם מחסלים את התעופה במו-ידינו.

יצחק וקנין: יש פה פרוטוקול של הוועדה לתכנון ובנייה לפני שנה.

יצחק וקנין: מי שקורא אותו משתומם.

יצחק וקנין: אני מדבר ברצינות.

יצחק וקנין: תקראו את הדוח הזה, ואתם תבינו.

יצחק וקנין: מקבלים החלטות, והיא יושבת על המדוכה כדי למצוא פתרונות, ונאמרים פה הרבה דברים, אבל תכל'ס – ההחלטות מנותקות מהמציאות.

יצחק וקנין: רש"ת צריכה לעשות מה שמוטל עליה.

<קריאה: הכול התחיל מרש"ת.

יצחק וקנין: שי פופר, בבקשה.

<שי פופר: תודה.

<שי פופר: אני מצטרף לתודות לדיון החשוב הזה בפגרה.

<שי פופר: אני רוצה לחזק את מה שאמר יושב-ראש אגודת התעופה נתן שרון; משהו שאנחנו וגם רת"א אמרנו בוועדה הזאת וגם בוועדת הכלכלה כבר כמה פעמים, שחייבים להעביר את נושא התעופה מהתחום המוניציפלי לפדרלי.

<שי פופר: חייבים לעשות את החוק להגנה.

<שי פופר: צריך לזכור לגבי שדה דוב – ידידי ניר בטוח שננצח.

<שי פופר: אני מקווה שהוא צודק.

<שי פופר: היינו אצל חולדאי, והוא מאוד תומך בדחייה של סגירת שדה-דוב וגם בהשארתו יותר מאוחר, אבל לא כמוך, ניר, אני לא משוכנע שהניצחון בכיס שלנו.

<שי פופר: דבר אחרון שאני רוצה להזכיר לכולם שההחלטה הנדל"נית הלא ממלכתית המקורית לסגור את הרצליה התקבלה כשבכלל לא היה על הפרק סגירת שדה-דוב.

<שי פופר: אז הדברים קשורים זה בזה.

<שי פופר: לא צריך לסגור את שדה-דוב, לא צריך לסגור את הרצליה, וצריך להפוך הכול לטיפול של השר לנושא וטיפול ממלכתי.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: משה, בבקשה.

<משה אלמקיס: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר בקצרה ולא לחזור על הדברים שאמרנו גם ראש העיר וגם אני על המשמעות של סגירת שדה-דוב לתושבי אילת, כי זה ייחשב בבחינת "מעלה גירה".

<משה אלמקיס: אבל אני רוצה לחזק את דבריו של ידידי ניר דגן שהעלה פה הצעה ורעיון שנבלע בכל הדיון, לדעתי.

<משה אלמקיס: יש חלופה ששדה-דוב יכול להמשיך לתפקד כשדה ולא לסגור את שדה-דוב.

<משה אלמקיס: זאת אומרת עובדים על זה בימים האלה.

<משה אלמקיס: יש עוד כמה חלופות ורעיונות שאנחנו שומעים עליהם מכל מיני כיוונים.

<משה אלמקיס: לדעתי, צריך שאולי אדוני היושב-ראש יעלה רעיון שיוקם פה צוות מקצועי שיבדוק את כל החלופות.

<משה אלמקיס: יכול להיות שהן ניתנות ויכול להיות שהן לא ניתנות.

<משה אלמקיס: ההצעה של ניר העלה – כולם ייהנו ממנה בבחינת זה נהנה וזה לא חסר – גם השדה ימשיך לפעול, גם כרישי הנדל"ן יקבלו את מאווייהם באיזושהי צורה וכולם ייצאו נשכרים.

<משה אלמקיס: אז בשורה התחתונה אם ניתן להקים צוות מקצועי שיבדוק את כל החלופות ויגיש אותן לוועדה כדי שגם יאירו את עינינו, זה יהיה דבר טוב.

יצחק וקנין: לדעתי, לא צריך להקים עוד ועדה.

יצחק וקנין: לדעתי, רש"ת צריכה לעשות מה שמוטל עליה יחד עם רת"א ועוד גורמים בתעופה.

יצחק וקנין: מי שצריך להנחות את זה ולתת את הכיוון זה שר התחבורה.

יצחק וקנין: אם אני אראה שבחודש וחצי הקרוב זה לא ילך אני, כנראה, אגיע עם כל מה שיש לי לראש הממשלה לישיבה.

יצחק וקנין: אני אבקש ממנו לא יותר מעשרים דקות להסביר לו את המציאות, לאן אנחנו מובילים את התעופה במדינת ישראל.

יצחק וקנין: כל אחד שייקח את האחריות אחר כך, ויעשה מה שהוא חושב.

יצחק וקנין: פעם אחת הייתה לי שיחה עם ראש הממשלה בנושא מסוים; אמרתי לו את הדברים, וכל מה שאמרתי לו קרה אחד לאחד.

יצחק וקנין: גם פה הולך לקרות משהו שלדעתי הוא בלתי אפשרי.

יצחק וקנין: מישהו צריך לקחת אחריות לומר את זה.

יצחק וקנין: אם שר התחבורה ייקח את האחריות – מה טוב; אם הוא לא ייקח את האחריות נצטרך לעשות את זה.

<משה אלמקיס: סלח לי, אדוני היושב-ראש, אבל גם כשנשב מול ראש הממשלה ושר התחבורה נצטרך להציג בפניו את החלופות כדי שיידע שיש חלופות, ואיך הן ניתנות למעשה.

יצחק וקנין: הגורמים המקצועיים שצריכים להוביל את זה, זה רת"א ורש"ת.

יצחק וקנין: הם גורמים מקצועיים.

יצחק וקנין: הם צריכים להיות יותר מודאגים ממני כמי שיהיה או לא יהיה פה מחר.

יצחק וקנין: אני פה משתדל לעשות כי אני רואה את הדברים, אני רואה את המצוקה.

יצחק וקנין: אני רואה שצורת קבלת ההחלטות מנותקת מהמציאות.

יצחק וקנין: זה לא יעזור.

יצחק וקנין: אם זה לא היה ככה, אז בג"ץ היה אומר אחרת.

יצחק וקנין: הוא הבין שיש פה בעיה.

יצחק וקנין: מישהו קיבל החלטה בלי לתת שום פתרון זמני.

יצחק וקנין: גם אז אמרו לנו בנתב"ג, ואנחנו שומעים גם את רש"ת עצמה מה היא אומרת לגבי נתב"ג.

יצחק וקנין: אילן שדה, ראש המועצה האזורית מנשה, בבקשה.

<אילן שדה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

<אילן שדה: אני יושב בהרבה ישיבות בנושאים האלה אצלנו.

<אילן שדה: מנשה זה שדה תעופה עין-שמר.

<אילן שדה: הממשלה קיבלה החלטה שהרצליה ייסגר ויעבור לעין-שמר.

יצחק וקנין: בעין-שמר יש בעיות עם הצבא.

יצחק וקנין: הצבא לא מוכן.

<אילן שדה: כך, אכן, אבל נרשם.

<אילן שדה: נכון, יש בעיות עם הצבא.

<אילן שדה: כנראה, התצ"א בישיבת הממשלה הייתה של 1948 כאשר הבריטים עזבו את השדה, ולא התצ"א הקיימת היום.

<אילן שדה: כי אם היה התצ"א כיום הם היו רואים שיישובים נבנו סמוך למסלולים.

<אילן שדה: היו רואים שבית החולים הגדול בארץ לבריאות הנפש בנה את כל החלק החדש על המסלול; שיש שם הוסטל לניצולי שואה פגועי נפש וכפר ילדים עם פיגור.

<אילן שדה: כל הדברים האלה לא היו כשהבריטים עזבו.

<אילן שדה: זה היה אולי נכון.

<אילן שדה: כל היישובים באזור נבנו בלי קשר ומחשבה של מישהו.

<אילן שדה: הרי אני הייתי אולי מעוניין ורוצה שיהיה שדה תעופה.

<אילן שדה: איננו עיר עולים.

<אילן שדה: מהצבא שנמצא במקום אנחנו גובים רק חלק מהארנונה.

<אילן שדה: אמרו לי, אבל יהיה לך שדה תעופה, תקבל הרבה ארנונה – 100% גביית ארנונה מכל נכס.

<אילן שדה: חברים, אבל לא יכול להיות שם.

<אילן שדה: כשהצבא נכנס למקום הוא נכנס אחרי מאבק של למעלה מחמש שנים עם המועצה באשר למתקן שקיים שם.

<אילן שדה: שכנעו אותנו שיש צורך אסטרטגי, ואם רצינו להזיז את המתקן בעשרה קילומטרים מכל מיני סיבות שכנעו אותנו; אותי הורידו לבור עם מפקד חיל האוויר דאז דן חלוץ כדי להראות לי למה זה צריך להיות במקום הזה.

<אילן שדה: נקטנו, הצבא נקט, השקיע.

<אילן שדה: דרך אגב, רק השנה על המסלולים בנו מתקנים שקשורים למתקן הביטחוני בעשרות ומאות מיליוני שקלים.

<אילן שדה: הממשלה החליטה.

<אילן שדה: נדמה לי שזה אבסורד.

<אילן שדה: בזמנו אמר פה גיורא רום – תורידו את עין-שמר כאופציה.

<אילן שדה: זאת אשליה שאפשר להקים שם שדה.

<אילן שדה: לכן צריך להוריד מעלינו את הדבר הזה.

<אילן שדה: זה לא יכול להיות היום.

<אילן שדה: יכול להיות שב-48' אפשר היה, אבל לא היום.

<אילן שדה: זה לא יכול להיות במקום הזה.

יצחק וקנין: איך אמרו הגששים?

יצחק וקנין: ב-48' זה רץ.

יצחק וקנין: לבן הולך עם פלפל חריף.

יצחק וקנין: ערן רמות, בבקשה.

<ערן רמות: שלום.

<ערן רמות: אני ממכון "פישר" שהוא מכון למחקר תעופתי.

<לאה ורון: למי הוא שייך?

<ערן רמות: לא שייך לאף אחד.

<ערן רמות: זה היתרון שלו כי הוא לא מחובר לשום גוף כלכלי או מסחרי.

<ערן רמות: יש לו אינטרס אחד ויחיד – קיום תעופה, שימור התעופה וצמיחתה בארץ.

<ערן רמות: בתור שכזה אני נשען על כל מיני מחקרים ומאמרים, כולל עמדותיו של יואל פלדשו.

<ערן רמות: "בואינג" עשו מחקר, ובחמש עשרה השנים הקרובות יהיו חסרים בעולם חמש מאות אלף טייסים.

<ערן רמות: ההכשרה של טייסים בארץ נעשית ברובה בארץ.

<ערן רמות: שיעור גבוה מאוד נעשה בחיל האוויר, והם כולם מגיעים לתעופה האזרחית, אבל זה היה פעם.

<ערן רמות: היום יש נהירה מאוד קטנה מחיל האוויר לתעופה האזרחית.

<ערן רמות: העתודה להכשרת טייסים בארץ נשענת על התעופה האזרחית בבתי הספר שקיימים בהרצליה, במגידו ובשדה-דוב.

<ערן רמות: עכשיו אנחנו הולכים לכרות את הענף הזה.

<ערן רמות: מכון "פישר" מעוניין בתוחלת התעופה בארץ.

<ערן רמות: ביקשנו ממשרד אדריכלים שיכין הצעת חלופה לשדה-דוב שתאפשר את שימור הנכס.

<ערן רמות: הכנו כאן מצגת.

<ערן רמות: בסיס חיל האוויר יתפנה ב-2018, והמפתחות יימסרו למדינה ב-2019.

<ערן רמות: זאת כבר סיבה לחכות עם הנמהרות של ההחלטות.

<ערן רמות: שדה התעופה בהרצליה ייסגר אולי, אבל אנחנו לא יודעים מתי – פחות או יותר באותו זמן; שדה דוב, בעינינו, חיוני עבור קווי התעופה, והוא גם תשתית חיונית לקיום התעופה הכללית ולקיום התעופה בכלל בארץ.

<ערן רמות: מאז קום המדינה יש פעילות שנסקרה פה, ואני לא אחזור, והבאנו תכנית הנותנת פתרון לקיום כל הפעילויות האזרחיות, והיא רק - - - לפעילות הצבאית כי הצבא עובר.

<ערן רמות: יש לה גם משמעות לתכנית הפיתוח - - -.

<ערן רמות: התכנית העקרונית שמוצגת פה מבוססת על תכנית של אדריכל שמבין בדברים האלה.

<ערן רמות: אני לא מפרט אותה.

<ערן רמות: יש פה המסלול הקיים היום ומסלול שנשאר.

<ערן רמות: אנחנו מציעים פה שני מסלולי הסעה, מציעים פה רחבות חנייה ומנהלות; אנחנו מוותרים על כל השטח הגדול הזה שמוריד כמאה שישים דונם מהתכנית של שדה-דוב כי בכל זאת הנדל"ן לוחץ.

<ערן רמות: אבל אנחנו גורסים שהשדה לא צריך להימכר לנדל"ן בלבד.

<ערן רמות: יש חלופות, ויש צורך בשדה.

<ערן רמות: העקרונות שעליהם בנויה התכנית הם ששימור התשתיות היקרות והפעילות הקיימת זה מסלול טיסה שיש, מגדל פיקוח שיש – תשתיות קיימות.

<ערן רמות: כל השטח שמוגדר היום שטח צבאי צריך להישאר, והוא כולל את חוף הים, כמובן, ואת שביל ישראל שהוא נכס לאומי חשוב.

<ערן רמות: התכנית עונה על דרישות תקינה קיימות או כאלה שקיימות היום בפועל בשטח.

<ערן רמות: עיקרון של ניהול תעבורה פתוחה וזורמת, חוץ מאלה שנפעיל בים – שדה-דוב – מנסה להשתלב, לדעתנו, בתכנית המתאר העירונית בהמשך של אבן גבירול צפונה והתחברות לציר איינשטיין.

<ערן רמות: זה תוחם את שדה-דוב לעומת הקיים היום שאפשר לראות את כל אזורי הנדל"ן שהתפתחו לכיוון אחר, אבל לא יותר.

<ערן רמות: בזה אנחנו מספקים חניות למספיק מטוסים גם אזרחיים, גם כבדים יחסית של "ארקיע" ו"ישראייר" וגם חניות למטוסים הקלים בתעופה הכללית וגם לבתי הספר.

<ערן רמות: זה מה שחשוב, לטעמנו, בכל הסיפור הזה.

<ערן רמות: שדה-דוב חייב להמשיך לפעול.

<ערן רמות: אי אפשר ולא נכון במדינת ישראל – ובטח במרכז – לסגור נכס כזה.

<ערן רמות: האלטרנטיבה האפשרית היא אי בים, ועד שהיא תהיה ייקח שנים.

<ערן רמות: מימוש התכנית לא יקר והתשתיות קיימות.

<ערן רמות: יש צמצום מדתי, לטעמנו, בנדל"ן שעדיין לא מתוכנן, אלא רק מדברים עליו.

<ערן רמות: הטרמינל יכול להשתלב במרקם העירוני, וזה עיקרון חשוב.

<ערן רמות: זה קיים בהרבה מאוד מקומות בארץ ובעולם.

<ערן רמות: אם נוותר עליו זה בכייה לדורות.

<ערן רמות: מעל הכול זה הכחדת דורות הטייסים ודורות התעופה הבאים של ישראל.

<ערן רמות: זאת לא תכנית זמנית.

<ערן רמות: יש פה גם פתרון מוצע לחיל האוויר.

<ערן רמות: אם אין שאלות - -

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לפני שאני סוגר את הישיבה ואומר מה שצריך כדי לסכם?

יצחק וקנין: ניר, בבקשה.

<ניר דגן: רק הערה קצרה: רשות שדות התעופה לא סוגרת שדות תעופה.

<ניר דגן: רשות שדות התעופה לא סגרה את השדה בהרצליה; שדה-דוב אפילו לא נמנה עם שדות התעופה שבחוק הרשות.

<ניר דגן: אנחנו מפתחים שדות תעופה, אנחנו אורגן של המדינה שפועל לפי ההנחיות של המדינה.

<ניר דגן: האווירה שנוצרה כאילו יש פה החלטות של הרשות לנוון את התעופה - -

יצחק וקנין: זה לא החלטות.

יצחק וקנין: אתם פשוט לא עומדים - -

<ניר דגן: - - -

<קריאות: - - -

יצחק וקנין: אני טוען שכשאתם - -

<ניר דגן: אנחנו מקשיבים להחלטות בג"ץ.

<קריאות: ממש לא - - -

יצחק וקנין: אני ראיתי תכניות שלכם, של רש"ת, לפיתוח שדה התעופה בהרצליה.

יצחק וקנין: מה קרה שקיבלתם רגליים קרות וחזרתם בכם?

יצחק וקנין: בגלל שראש עיר לוחץ אתכם ורוצה את השטח לנדל"ן או בגלל הרעשים?

יצחק וקנין: זה מה שצריך להנחות אותנו?

יצחק וקנין: אתם צריכים לעמוד עם הרגליים האחוריות.

יצחק וקנין: זה לא אינטרס שלי.

יצחק וקנין: אני לא יודע אם יהיה לך מה לעשות אם יהיה שדה-דוב, הרצליה ואולי גם לגבי נתב"ג יגידו שלא צריך תעופה אזרחית.

יצחק וקנין: בסוף גם אתה לא תהיה.

<קריאה: זה הכול התחיל מזה שלא שמתם - - -

יצחק וקנין: אני מדבר ברצינות, אני אומר דברים קשים, אבל זאת המציאות.

יצחק וקנין: אתם לא יכולים להגיד - -

<לאה ורון: "אנחנו לא סוגרים שדות תעופה".

יצחק וקנין: "אנחנו לא סוגרים".

יצחק וקנין: אבל אתם בעצם הגורם שצריך להגיד, חבר'ה, עד כאן; לדפוק על השולחן במקום שצריך.

יצחק וקנין: אני צריך לדפוק על השולחן?

יצחק וקנין: אני המטורף היחיד שנשאר במערכת הזאת שכל הזמן נלחם כאילו זה עסק פרטי שלי?

יצחק וקנין: זה לא עסק פרטי שלי, זה לא מעניין אותי, אני לא קשור לאף אחד.

יצחק וקנין: אבל דבר אחד ברור לי: מה שנעשה לא נכון.

יצחק וקנין: קבלת ההחלטות לא נכונה, במיוחד שאין לכם חלופות.

יצחק וקנין: זה יותר גרוע מהכול.

<ניר דגן: הגוף שמוביל גם היום את המציאה ואת ההקמה של השדה החלופי להרצליה זה רשות שדות התעופה.

<ניר דגן: יכולת להגיד, לשיטתך, בכל היבט - - - בהרצליה.

<לאה ורון: רשות שדות התעופה זה אתה.

<ניר דגן: הרצליה היא לא בגלל לחצי נדל"ן שלנו או אחרים.

<ניר דגן: לא אנחנו - - -

<קריאה: זה בגלל שלא - - - שיפוי בזמן.

<נתן שרון: למה לא לאפשר עכשיו לחזור למאה אחוז פעילות?

<ניר דגן: זה לא החלטה שלנו.

יצחק וקנין: מה זה, לא החלטה שלכם?

<נתן שרון: אתה אמרת שהחלטה על כתבי שיפוי מותנית ב-50% פעילות.

<נתן שרון: אתה אמרת את זה פה.

<ניר דגן: אני לא נקטתי את השיעור 50%.

<ניר דגן: אנחנו בפעילות מופחתת.

<ניר דגן: ההודעה על פעילות מופחתת היא הודעה של בג"ץ.

<קריאה: לא.

יצחק וקנין: אם אתה תבוא לבית המשפט, ותגיד לו שאתה לא יכול לתפעל את המערכת ככה, אני לא יכול בשדה-דוב – אתה הגורם.

יצחק וקנין: אני רוצה להיכנס פה לדברים אישיים, זה לא התפקיד שלי, ואני לא רוצה לפגוע באף אחד ולא להעליב, אבל זה מצב בלתי אפשרי.

יצחק וקנין: אי אפשר להתנהל בצורה כזאת.

יצחק וקנין: אי אפשר להגיד, אני לא, זה מישהו אחר.

יצחק וקנין: אתה הגורם המתכלל של הדבר הזה שצריך לטפל בו.

יצחק וקנין: אתה צריך להגיד בלי לפחד, אדוני שר התחבורה, אדוני ראש הממשלה, זאת מציאות שמערכת התעופה לא יכולה להסתדר איתה.

יצחק וקנין: איפה תכשיר את התלמידים?

יצחק וקנין: מישהו יכול להגיד לי איפה תכשיר אותם?

יצחק וקנין: אתה סוגר את הרצליה – יש לך פתרון הכשרה?

יצחק וקנין: אין לך פתרון הכשרה.

יצחק וקנין: מכון בדק – אין לך.

יצחק וקנין: איפה תשפץ?

יצחק וקנין: תשלח את המנועים לרומניה?

יצחק וקנין: אני קצת מבין בדברים.

יצחק וקנין: הלכתי לשטח וראיתי דברים.

יצחק וקנין: אני מדבר מתוך ראייה שלא מישהו יכול לספר לי סיפורים.

יצחק וקנין: זאת המציאות.

יצחק וקנין: אני ירדתי לשטח וראיתי את המציאות, ואני קצת מבין בדברים.

יצחק וקנין: לכן אני מבקש, חברים, קחו את האחריות עליכם, בסוף זה יחזור אלינו כבומרנג, ואף אחד לא יוכל לנקות את עצמו ולהגיד, לא ידעתי, לא שמעתי, לא ראיתי – "ידינו לא שפכו את הדם", אתה יודע.

יצחק וקנין: עורך דין אברהם פפר, בבקשה.

<אברהם יעקב פפר: אני רק רוצה לחדד בעניין הזה בעקבות מה שאמר נציג רשות שדות התעופה.

<אברהם יעקב פפר: אנחנו מייצגים את העותרים מבג"ץ של הרצליה.

<אברהם יעקב פפר: בג"ץ נתן צו זמני שהגביל את הפעילות.

<אברהם יעקב פפר: יש פה עניין של ביצה ותרנגולת.

<אברהם יעקב פפר: הצו הזמני לא מעיד על כך שבית המשפט הוא נגד פעילות או חושב שצריכה להיות פעילות מצומצמת.

<אברהם יעקב פפר: הוא אומר, שהיות שהשדה הוא כביכול בלתי חוקי מכיוון שרשות שדות התעופה מתנגדת לתת כתבי שיפוי, אז בינתיים עד שהדברים יתבררו אנחנו מגבילים את הפעילות כך או כך.

<אברהם יעקב פפר: ברגע שרשות שדות התעופה תיתן כתבי שיפוי - -

יצחק וקנין: יש כבר החלטה מאה אחוז.

<אברהם יעקב פפר: יש החלטה.

יצחק וקנין: אז איך מתקדמים עכשיו?

<אברהם יעקב פפר: ניתנה הודעה של רשות שדות התעופה לפני כשבועיים, ויש להניח שבג"ץ ישנה את הצו.

<אברהם יעקב פפר: אין שום סיבה מקצועית ועניינית שרשות שדות התעופה תגביל את הפעילות לפעילות מצומצמת, של 50% או משהו כזה, בטח לא להיתלות בבג"ץ.

<אברהם יעקב פפר: זה פשוט הפוך.

<אברהם יעקב פפר: בג"ץ אמר, אני לא אתן בינתיים להפעיל את השדה לתנועה מלאה כי אין כתבי שיפוי.

יצחק וקנין: הדברים ברורים ונהירים.

יצחק וקנין: אני חוזר ואומר – אני פונה לרש"ת, אני אומר ליואל מרת"א – בכל דרך שאני יכול לסייע במציאות הזאת שאנחנו נקלענו אליה, אני מוכן ללכת.

יצחק וקנין: אני מוכן ללכת לכל פינה, לכל מקום, לכל גורם מקצועי כדי שנביא לפתרון הגיוני.

יצחק וקנין: אני חוזר ואומר שעדיין אפשר לפתור את הבעיה של שדה-דוב – לא לסגור אותו בכלל ולהשאיר אותו על כנו.

יצחק וקנין: כך גם להשאיר את הרצליה.

יצחק וקנין: ובמקביל להמשיך לפתח את שדה התעופה הבין-לאומי שאתם מתכננים.

יצחק וקנין: אני לא יודע איפה זה יהיה – ברמת-דוד או במקום אחר, אבל חייבים לעשות את זה.

יצחק וקנין: חייבים להמשיך ולפעול.

יצחק וקנין: אני אכנס את הוועדה במשך חודש מאי או יוני – נראה איך הדברים מתקדמים.

יצחק וקנין: אני מתחייב שאני אעשה עוד פעולה.

יצחק וקנין: כנראה, לא תהיה לי ברירה, אלא לשבת גם עם שר התחבורה, ולהגיד לראש הממשלה.

יצחק וקנין: יכול להיות שאוציא מכתב חמור מאוד לגבי הצורה שבה הדברים מתנהלים.

יצחק וקנין: אני שוב פונה אליכם, רש"ת: קחו את האחריות, אל תפחדו מאף אחד.

יצחק וקנין: המדינה היחידה שנסוגה בתחום שדות התעופה זאת מדינת ישראל.

יצחק וקנין: מה שראינו במצגות היום ממחיש יותר מכל דבר את מה שקורה בעולם.

יצחק וקנין: אנחנו לא צריכים להיות צדיקים שאומרים שפה זה לא יהיה.

יצחק וקנין: מה שקורה במדינת ישראל זה דבר אחד – זה נדל"ן, נדל"ן.

יצחק וקנין: בהלת הנדל"ן שיגעה את כולם.

יצחק וקנין: כל ראש עיר חושב שזה עסק פרטי שלו.

יצחק וקנין: שדות תעופה זה לא עסק פרטי – זה נכס של המדינה.

יצחק וקנין: חד וחלק.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: אני מבקש את הטיפול שלכם.

יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה.