הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 46, 2016-03-29 12:00

אלי כהן: צהריים טובים.

אלי כהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא של דיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

אלי כהן: בפתח דבריי אני רוצה לומר שאנחנו עשינו שימוע ציבורי נרחב מאוד, מול כל הגופים השונים, שמענו את הערותיהם בהרחבה ואני חושב שיש מספר התאמות שאנחנו עשינו וביצענו במסגרת החוק שאותן אנחנו מתכוונים להביא לדיון.

אלי כהן: יחד עם זאת אנחנו נמצאים עכשיו במצב שבו אנחנו רוצים להתקדם ולסיים את החוק ולהקים את הרשות.

אלי כהן: כאן אני רוצה לשמוע התייחסות ממשרד האוצר וממשרד הבינוי איפה אתם עומדים ולפני שנשמע אתכם אני אגיד לכם איך אנחנו מתכוונים להתקדם.

אלי כהן: מעין ועינת, איפה אנחנו נמצאים, למה אנחנו לא מתקדמים?

<מעין נשר: היו גם בקשות של הוועדה וגם מתוך הממשלה עלו שאלות בעקבות הדיונים בוועדה לגבי הנוסח שהועבר.

<מעין נשר: ישבו כל גורמי הממשלה ממושכות, מספר פעמים, והגיעו לנוסח שבסופו של דבר מוסכם על כל הצדדים.

<מעין נשר: בשבוע שעבר הייתה ישיבה עם הלשכה המשפטית של הוועדה ושמענו את הערות הוועדה, חלקן פעם נוספת, חלקן בפעם הראשונה, וכעת הממשלה צריכה לגבש את עמדתה לגבי הערות הוועדה ולחזור עם תשובה בימים הקרובים.

אלי כהן: עינת, יש לך משהו להוסיף בנושא זה?

<עינת גנון: כמו שמעין אמרה, אנחנו לקראת סיכומים והיתכנות לנוסח מוסכם, אנחנו ממשיכים את השיח עם הוועדה ואני לא רואה שום מניעה ש - - -

אלי כהן: היו ישיבות בשבועיים האחרונים, תומר?

<תומר רוזנר: בוקר טוב.

<תומר רוזנר: כפי שאדוני בוודאי יודע, בחודשים האחרונים הוועדה קיימה ישיבות רבות ובעקבות הנחייתו של יושב ראש הוועדה אנחנו הכנו איזה שהיא טיוטה של נוסח שמבטא את אותם תיקונים משמעותיים שהוועדה סבורה שיש להכניס בהצעת החוק הממשלתית.

<תומר רוזנר: טיוטת הנוסח הזה הועברה למשרדי הממשלה לפני כחודשיים.

<תומר רוזנר: בפגישה שהתקיימה בשבוע שעבר עם נציגי הממשלה התברר שעדיין לא גובשה עמדה ממשלתית לגבי אותן הצעות או לפחות לגבי רובן והממשלה ביקשה שהות נוספת לגיבוש עמדתה.

<תומר רוזנר: זה המצב כרגע.

אלי כהן: בסדר גמור.

אלי כהן: אני רוצה להגיד, היה חשוב לי לעשות את הישיבה הזאת, היא לא אמורה להיות ישיבה ארוכה, לפני היציאה לפגרה ולהגיד את סדר הדברים והדיונים.

אלי כהן: למיטב ידיעתי, אני גם קיבלתי נוסח עם תיקונים כאלה ואחרים מבחינת הממשלה.

אלי כהן: במקביל, במסגרת הדיונים שלנו, יש התאמות שבוצעו.

אלי כהן: אני מבקש, תומר, שעד ה-20 באפריל, זה עוד שלושה שבועות, ייצא נוסח שאותו אנחנו נעלה לאתר הוועדה, שכולל קודם כל את השינויים שעלו על ידי חברי הוועדה לחברי הכנסת ואת השינויים וההתאמות שנכנסו דרך משרדי הממשלה.

אלי כהן: אני גם אומר לכם, מעין ועינב, כל אחת בתחומה, משרד האוצר ומשרד הבינוי והשיכון, שעד התאריך הזה אנחנו מפרסמים את הנוסח.

אלי כהן: אריאלה, אחרי שאנחנו נפרסם את זה ב-20 באפריל אנחנו נתכנס שוב ב-20 במאי לדיונים, כך שתהיה מספיק שהות לציבור - - -

<אריאלה מלכה: אלי, ב-20 במאי - - -

אלי כהן: ב-20 באפריל אנחנו נקבל מהייעוץ המשפטי שלנו נוסח שיכלול את ההתאמות שסוכמו, שאנחנו ממליצים במסגרת הוועדה, לרבות התיקונים וההמלצות משרד הבינוי ומשרד האוצר.

אלי כהן: עד אז אני אומר, עינת, צריך את אלעזר, היועץ המשפטי שלכם, שיהיה מעורב.

אלי כהן: זה חוק שאמור להיות תחת משרד הבינוי והשיכון ולכן אני חושב שהוא חשוב לכם לא פחות מאשר הוא חשוב לנו וכולנו רוצים להאיץ את הנושא של ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: סדרי הדיונים שלנו יהיו כדלקמן:

אלי כהן: ב-20 באפריל זה יפורסם, לאחר מכן, בישיבה הבאה שתהיה לאחר הפגרה, מיד בתחילת המושב הבא, אנחנו נציג את אותם שינויים ונשמע התייחסויות של כל הגופים השונים אך ורק לגבי השינויים, מכיוון שבכל יתר הסעיפים אנחנו דנו, אנחנו לא הולכים לדון בזה שוב.

אלי כהן: כלומר זה לא אמור לקחת יותר משתי ישיבות.

אלי כהן: בישיבה לאחר מכן אנחנו נעבור להקראה והצבעה.

אלי כהן: לכן אנחנו צריכים עוד שלושה דיונים על מנת לסיים את הנושא הזה.

אלי כהן: זה אחת.

אלי כהן: שתיים, נקודה נוספת שאני רוצה להזכיר, אני חושב שגם לה יימצא פתרון והתייחסות, גם אם לא במסגרת הנוסח שיופץ ב-20 באפריל, זה הנושא של חיזוק מבנים בפריפריה.

אלי כהן: כאמור, הנושא של התחדשות עירונית נותן את הפתרון והתמריצים במקומות שבהם יש כדאיות כלכליות, במקומות שבהם יש ערך לקרקע.

אלי כהן: באותם מקומות אחרים אני מזכיר שיש החלטת ממשלה שדיברה על 20-20, על 20 מיליון ₪ למשך 20 שנה, אבל יחד עם זאת אמר יושב ראש מטה הדיור, הוא מדבר על סכום של כ-100 מיליון ₪ לארבע שנים, זה מה שאני זוכר.

אלי כהן: אני רוצה שיהיה גם סיכום בנושא הזה.

אלי כהן: גם אם הוא לא יהיה במסגרת החוק, לפחות שתהיה התייחסות ברורה שהנושא הזה בין הצדדים ולצורך העניין הסתיים.

אלי כהן: אלה הדברים הכלליים, אלה סדרי הדיון.

אלי כהן: אנחנו נפיץ את הנוסח ב-20 באפריל ונבקש התייחסות של הציבור עד ה-20 במאי וב-20 באפריל אנחנו מפיצים את הנוסח, מה שנקרא מתוך תקווה עם שיתוף פעולה.

<תומר רוזנר: גם אם הדברים לא מקובלים - - -

אלי כהן: גם אם הדברים לא מקובלים אנחנו מפיצים ב-20 באפריל, אנחנו פשוט יוצאים.

<תומר רוזנר: התייחסות בכתב של הציבור עד ה-20 במאי.

אלי כהן: מחדד כאן תומר שאנחנו ניתן התייחסות של הציבור עד ה-20 במאי.

אלי כהן: ב-20 באפריל נפיץ את הנוסח, כלומר יש מספיק זמן של שלושה שבועות מעכשיו, על מנת שיוכלו להגיע לנוסח, אני מקווה, בהסכמה, ואם לא, אנחנו נפיץ אותו לצורך העניין.

אלי כהן: יש כאן מספר אנשים שביקשו התייחסות קצרה, אם יש עוד מישהו שרוצה לדבר, אז יכול, בבקשה, להירשם אצל מנהלת הוועדה, אריאלה, אבל ההתייחסויות האלה הן באמת התייחסות קצרות, מכיוון שמה שאנחנו צריכים לראות לנגד עינינו זה את הנוסח המתוקן, לראות את השינויים שנעשו ונעשו שינויים ונעשו שינויים חשובים.

אלי כהן: אני ארצה התייחסות של רשות המסים לגבי הנושא של - - - אני רוצה שגם כאן תומר, היועץ המשפטי של הוועדה, לגבי הנושא שאנחנו ביקשנו בעניין של 12 יחידות דיור, 24 יחידות דיור.

אלי כהן: תומר, אני רוצה את ההתייחסות שלך על מנת שאנחנו נלמד את הסוגיה הזאת, נחשוב עליה.

אלי כהן: לפני שתתייחס, צריכה להתקבל החודש החלטת מועצת מינהל מקרקעי ישראל בעניין קרקע משלימה.

אלי כהן: אני מבקש שתהיה התייחסות לוועדה ולכל חברי הוועדה עד ה-10 באפריל, שיאושר לנו שהנושא של קרקע משלימה אושר.

<תומר רוזנר: גם בתקנות חובת המכרזים.

אלי כהן: נכון, גם בתקנות חובת המכרזים.

אלי כהן: אתה רוצה להתייחס עכשיו או שאתה מעדיף לדבר עם תומר ולהעלות את זה בדיון הבא.

<קריאה: אני אדבר איתו.

אלי כהן: אז תעלה את זה עם תומר בדיון הבא.

אלי כהן: אני רק רוצה לומר שהמדיניות שלנו היא להקל על מנת שייצאו יותר פרויקטים, כלומר לא סעיפים שיהיו תלויים, זו המדיניות שלנו, שייצאו יותר פרויקטים של התחדשות עירונית.

אלי כהן: אז יש לנו עוד ארבעה דוברים, כל אחד יוכל לדבר מקסימום שלוש דקות.

אלי כהן: מעיריית ירושלים, תמר אוחנה.

<תמר אוחנה: אז ממש בקצרה.

<תמר אוחנה: אני עובדת קהילתית להתחדשות עירונית, אני מלווה בעלי דירות במתחמים שונים.

<תמר אוחנה: אנחנו שלחנו לפני כמה ימים איזה שהוא מסמך בשיתוף עם עיריות רמלה, חיפה וראשון לציון, עם אגפי הרווחה שם.

<תמר אוחנה: אנחנו גם נשמח לדיון בוועדה בנושא הזה, או למפגש אישי איתך בתחומים האלה, של בעיקר אוכלוסיות רווחה שונות, אוכלוסיות עולים, קשישים וכו', שאנחנו מרגישים שאנחנו לא מצליחים לתת מענה.

<תמר אוחנה: אני עובדת בשטח עם אנשים וזה ממש מרגיש ששם יש את ההתנגדות המרכזית ואין מענה לאוכלוסיות האלה, ויכול להיות.

<תמר אוחנה: אנחנו העלינו כל מיני הצעות לפתרונות, אנחנו נשמח לדבר על זה.

אלי כהן: בנושא של האוכלוסיות אנחנו דנו - - -

<תמר אוחנה: אני יודעת.

אלי כהן: אם יש לכם מעבר לדברים כלליים גם התייחסויות ספציפיות.

אלי כהן: שזה גם יעלה לאתר הוועדה, אריאלה.

<תמר אוחנה: דבר נוסף שאני רוצה לציין זה שאחת הסוגיות שאנחנו רואים זה שהרבה יזמים מבינים שברגע הם מצליחים להחתים גם מספר מאוד מאוד קטן של דיירים במתחמים, זה בעצם לוכד את הבניין ולכן הם ממש שולחים את לחמם בהמון המון המון מתחמים ופשוט תופסים מתחמים.

<תמר אוחנה: יש פה איזה שהיא בעייתיות שאחר כך אי אפשר להשתחרר מהדבר הזה.

אלי כהן: בסדר גמור.

אלי כהן: אנחנו רק צריכים להגיד שבמקביל לחוק הזה אנחנו מקדמים את חוק המארגנים, שאמור לפתור את כבילת האנשים מאותם חוזים שאנחנו לא אוהבים.

<תומר רוזנר: רק אני רוצה להבהיר, בהמשך לדברים שנאמרו כאן, שבהצעת חוק המארגנים אנחנו בהחלט נטפל באותו לוח זמנים שמדובר פה, כי זה חלק מאותו עניין.

<תומר רוזנר: כבר צריך לומר שהצעת החוק שמתייחסת כרגע רק למארגנים ולהגבלות שחלות עליהם, צריכה לחול באותה גם על היזמים עצמם שבעצם מחתימים וכמו שאמרה הגברת, לוכדים, במרכאות, דיירים ובכך הופכים אותם לשבויים, במרכאות, ללא הגבלת זמן כמעט.

<תומר רוזנר: החוק מתייחס כרגע רק למארגנים והוא בהחלט צריך להתייחס גם ליזמים עצמם וגם התחולה שלו כרגע מצומצמת לעסקאות פינוי בינוי ויש להרחיק אותה לנושא של תמ"א 38, פרויקטים של תמ"א 38, שכרגע הוא לא מתייחס אליהם.

<תומר רוזנר: יש תחילת מענה בהצעה הממשלתית וגם שם נצטרך לעשות עבודה של התאמות שייתנו מענה לבעיות שהממשלה כבר מכירה בהן, רק המענה שהיא מציעה הוא מענה חלקי.

אלי כהן: גב' מלי פולישוק, חברת הכנסת לשעבר, בבקשה, גברתי.

<מלי פולישוק-בלוך: אני היום נציגה של השר כחלון, זה נקרא נציגה בעלת דעה בוועדת תכנון ובנייה של תל אביב.

<מלי פולישוק-בלוך: אחד הדברים, כפי שאמרה הנציגה של ירושלים, אתה רוצה לעשות התחדשות עירונית במרכז העיר או בשכונות חדשות, כי שם באמת צריך, ואז האוכלוסיות החדשות לא יכולות להישאר כי הבניין כבר הופך להיות יקר, הארנונה, ההוצאות לבניין וכאן צריך בהחלט למצוא דרך - - - אני מדברת על האוכלוסיות החלשות שהבניין שלהן מתייקר להן, אם בארנונה ואם בהוצאות לבניין, כמו ועד בית, מ-30 שקל ל-500 שקל בחודש.

<מלי פולישוק-בלוך: אחד הפתרונות זה הקמת קרן או נכס מניב באותו בניין כדי לייצר הכנסה שתיתן אפשרות לאותם תושבים ותיקים להישאר באותו בניין.

<קריאה: מערכת סולרית על הגג.

<מלי פולישוק-בלוך: יש כל מיני.

<מלי פולישוק-בלוך: זאת נקודה אחת.

<מלי פולישוק-בלוך: איך משאירים את האוכלוסייה ואת מגוון האוכלוסייה במרכז הערים ובשכונות האלה ולא זורקים אותן.

<מלי פולישוק-בלוך: הדבר השני זה עסקים.

<מלי פולישוק-בלוך: כשכיה

<מלי פולישוק-בלוך: נתי כסגנית ראש העיר ברעננה הייתי אחראית על ההתחדשות העירונית והנושא של התחדשות עירונית, אני לא יודעת עד כמה שמו לזה דגש בהצעת החוק, הוא מורכב לא רק מבינוי, אלא גם קהילה, תשתיות, עסקים ומרחב ציבורי.

<מלי פולישוק-בלוך: זה מכלול של דברים, זה בעצם כל מרכיבי החיים של לב העיר.

<מלי פולישוק-בלוך: הנושא של תעשייה, אם מישהו קרא היום את 'הארץ', נדמה לי שזה היה בדה מרקר, עושים הרבה התחדשות עירונית, אבל בבנייני מגורים, אבל לא בבנייני עסקים, לתעסוקה.

<מלי פולישוק-בלוך: יש פחות מוטיבציה, יש פחות עידוד לעניין הזה.

<מלי פולישוק-בלוך: גם כאן צריך לתת בחוק מענה איך הרשות תוכל לתת מענה דווקא לבנייני תעסוקה ומשרדים כדי שגם הם יהיו חלק מההתחדשות העירונית.

אלי כהן: מלי, תודה.

אלי כהן: אנחנו ניתן התייחסות לחברת הכנסת זנדברג, אבל לפני זה אני רוצה להגיד שאנחנו אכן מודעים לכך שהתמרוץ לא כולל עסקים ומסחר, מכיוון שהנושא של ההתחדשות העירונית טומן בחובו הטבות לא מבוטלות, גם בנושא של מיסוי וגם בנושא של שבח וזכויות בנייה ולכן זו הסיבה.

אלי כהן: אנחנו לא נותנים כאן זכויות חינם לבעלי עסקים.

<מלי פולישוק-בלוך: אבל יש הרבה בניינים שיש שימוש מעורב, שחלק מהבניין מגורים וחלק עסקים.

אלי כהן: שימוש מעורב זה אפשר, אבל יש מקומות שפנו אלינו רק בנכס שהוא - - -

<מלי פולישוק-בלוך: רוב מרכזי הערים זה שימושים מעורבים, ביישובים הקטנים בעיקר.

אלי כהן: לזה יש התייחסות בחוק.

אלי כהן: תמר, רצית להתייחס, בבקשה.

תמר זנדברג: אני חוזרת על ההערה הזו כל פעם, אבל אני אגיד אותה שוב, כי אני מבינה שאנחנו מתקרבים לקראת נוסח וחוסר ההסכמות שקיים כרגע על סמכויות וכו' לא נוגע למהות העניין.

תמר זנדברג: מה שאני רוצה לומר שאני ממש ממש, איך אני אגיד את זה?

תמר זנדברג: מבקשת, מפצירה, כמעט אני חושבת שזו הזדמנות בלתי חוזרת להכניס דרך חוק הרשות הזה ודרך הרשות עצמה הרבה מאוד נושאי תוכן בתחום לא רק התחדשות עירונית, שם קוד פינוי בינוי ועידוד הפרויקטים וקידומם, כמו מה שפחות או יותר התקבע היום, אלא באמת עידוד מדדים של עירוניות.

תמר זנדברג: התחילה להתייחס לזה קצת חברת הכנסת לשעבר, מלי פולישוק, בנושא של העסקים, או את דיברת על עסקים, אבל בעצם דיברת על תמהיל השימושים, על עירוב השימושים, על מדדים אחרים של עירוניות.

תמר זנדברג: כי על מנת שהתחדשות עירונית תהיה מוצלחת, אז דואגים למיסוי ולזכויות הבנייה וקצת גם לנושא שהתחלנו לחשוב על האוכלוסייה עצמה, בעיקר האוכלוסייה המוחלשת ביותר, שזה חשוב מאוד, כי תמיד צריך להתחיל מהאוכלוסייה החלשה, או מהחוליה החלשה, אבל אם אנחנו הולכים לבניית פרויקטים שילוו אותנו עשרות אם לא מאות שנים, יש המון המון דברים באיכות התכנון, גם האנושי, החברתי, הקהילתי, וגם הפיזי העירוני, שיכולים להבטיח שבאמת תיווצר כאן קהילה עירונית טובה שתוכל לחיות לאורך זמן.

תמר זנדברג: אני מדברת על פתרונות תחבורה ציבורית, שחייבים לקחת בחשבון, ואני מאוד אשמח לראות לזה ביטוי או אפילו אני חושבת שזו חובה לראות לזה ביטוי בחוק.

תמר זנדברג: אני מדברת על עידוד הליכה ברגל ואמצעי תחבורה אלטרנטיביים שקשורים לא רק בתחבורה עצמה ובתנועה, אלא גם בתכנון, למשל איפה ימוקמו מוסדות הציבור, איפה ימוקמו גני הילדים, בתי הכנסת, אפילו הצללה והנחיות תכנון רחוב, שזה דבר שקיים היום במשרד הפנים ובמינהל התכנון, אם הם יילקחו בחשבון כחלק אינטגרלי מתכנון אותם פרויקטים ותהיה על זה מחשבה אנחנו נוכל כבר בשלב ההקפדה על הפרויקט עצמו, על אותו פרויקט, אני קוראת לזה עסקת קומבינציה, לא בהכרח התחדשות עירונית, אבל אם באמת אנחנו רוצים להפוך את זה לפרויקט התחדשות עירונית, אם כל הדברים האלה יילקחו בחשבון אנחנו נבטיח התחדשות עירונית אמיתית וטובה, שתשרת גם את תושביה וגם את העיר וגם את מדינת ישראל ואת משבר הדיור לאורך זמן.

תמר זנדברג: אני חושבת שיש לנו כאן, אדוני היושב ראש, באמת הזדמנות, בדומה למהלך שאתה הובלת עם הדיור הציבורי ועם הקריטריונים למניעת הגליה כולל תקציב שהבאת, כאן זה הרבה יותר פשוט כי לא צריך כמעט תקציב, זה ברמת התכנון, להיפך, זה יכול לחסוך כסף.

תמר זנדברג: אם אנחנו נדאג לנגישות לתחבורה ציבורית במקום חניות ומחלפים זה יחסוך כסף לאותו פרויקט במקום יוסיף.

תמר זנדברג: אני חושבת שאם אנחנו ניתן כמה אבני דרך שחוק הרשות יטיל חובה לשקול אותן או לתת התייחסות אליהן בשלב התכנון אנחנו פשוט נעשה כאן פריצת דרך בלתי חוזרת בהבטחה שהפרויקטים האלה ייצרו קהילות טובות ופתרונות דיור טובים לאורך זמן.

תמר זנדברג: עד עכשיו אנחנו קצת בערפל, למיטב ידיעתי אין התייחסות מפורשת לנושאים האלה בחוק, אבל אני באמת חושבת שיש לנו כאן הזדמנות לתת הנחיות, לתת קריאות כיוון.

תמר זנדברג: זה לא משהו תקציבי, זה לא חייב להיות הוראות מחייבות, אני באמת הולכת כאן למינימום של המינימום, אבל אם אנחנו נלך לחוק התחדשות עירונית שלא נותן מענה למה זה נקרא התחדשות עירונית או מה זה נקרא עירוניות בשנת 2016, אנחנו נחטא חטא מאוד גדול שהנזקים שלו ילוו אותנו, לא שנים, עשרות שנים.

תמר זנדברג: תודה.

אלי כהן: סליחה, בפעם הבאה שאת מוחאת כפיים את יוצאת החוצה.

אלי כהן: אנחנו לא בתיאטרון וזה לא הצגה.

אלי כהן: אנחנו נמשיך הלאה, יצחק ישראל.

אלי כהן: בבקשה, אדוני, יש לך שלוש דקות.

<יצחק ישראל: אני בא מפרויקט פינוי בינוי בנווה שרת, באחי דקר.

<יצחק ישראל: יש לי דירה גם ברמת גן שהיא גם בהתחדשות עירונית, ששם זה הולך לפי החוק באמת.

<יצחק ישראל: אנחנו לקחנו עורך דין, לקחנו יזם, הכול מתנהל פחות או יותר כפי שאנחנו רוצים.

<יצחק ישראל: מצד שני בנווה שרת זה מתחם שהולכים לבנות שם 1,500 דירות לפחות פלוס מבני ציבור.

<יצחק ישראל: שם אין חוק, החוק נעצר בכניסה לשכונה.

<יצחק ישראל: אין עורך דין נבחר על ידי הדיירים, מסמכי ההתקשרות, אני יכול להגיד ששלי החתימו אותי ברמאות, או בחוסר תום לב או בנוכלות.

<קריאה: תפנה למשטרה.

<יצחק ישראל: למשטרה?

<יצחק ישראל: את רוצה שאני אגיד לך מה הם אמרו לי?

<קריאה: אני אעזור לך.

אלי כהן: סליחה, אדוני, תמשיך.

<יצחק ישראל: אין נציגות דיירים או שנבחרה כזאת, אבל היא לא מעניינת אף אחד.

<יצחק ישראל: בקיצור, היזם עושה מה שבא לו ומאשר מה שהוא רוצה וזה ממשיך להתקדם והפרויקט הזה ממשיך להתקדם רק בגלל שדיירים חותמים מייאוש, כי מפחידים אותם ואומרים להם שאם הם לא יחתמו אף פעם לא יהיה להם פרויקט פינוי בינוי ואני, בתור קבלן לשעבר ומנהל עבודה, אני די מבין בבניין.

<יצחק ישראל: לפי דעתי הפרויקט הזה הולך להיות פרויקט בושה, איזה שכונת עוני יותר גרועה ממה שהיא הייתה עכשיו.

<יצחק ישראל: עושים אותו מאוד צפוף.

<יצחק ישראל: אני לא מדבר על זה שהיזם לא יודע מימינו ומשמאלו.

<יצחק ישראל: אם אני לוקח לבית שלי קבלן שיפוצים אז אני רוצה לדעת אם הוא יודע לעבוד או אם הוא יודע לעשות משהו, אבל כשמדברים על 1,500 יחידות דיור, כשזה יכול להגיע ל-2,000, אז בא מישהו שהוא לא יודע שום דבר, או הוא היה פקיד בעירייה, או מהנדס עירוני, הוא הופך להיות יזם בלי שאף אחד שאל אותו 'יש לך ידע?

<יצחק ישראל: יש לך ניסיון?

<יצחק ישראל: אתה יודע בכלל לעשות משהו?

<יצחק ישראל: יש לך מושג מימינך ומשמאלך?' אני יושב עם היזמים האלה ורמת ההבנה שלהם היא אפסית.

<יצחק ישראל: כל היכולת שלהם מתבטא בקשרים שלהם.

<יצחק ישראל: איך שאני רואה את זה, הפרויקטים של פינוי בינוי בשכונות חלשות הם בעייתיים בגלל שהאוכלוסייה חלשה.

<יצחק ישראל: אלה אנשים שעובדים כל היום ואנשים שלא מתעסקים והולכים לעורכי דין, הם לא יכולים להיאבק ביזמים שמאיימים עליהם.

<יצחק ישראל: אני הגשתי כמה מכתבים, ישר התראה מעורך דין.

<יצחק ישראל: אז לקחתי עורך דין פרטי, שילמתי לו 6,000 שקל.

<יצחק ישראל: זה לא עוזר לי בכלום, כי הפרויקט הזה מתנהל כמו במדינת עולם שלישי ואני שומע את זה בכל מיני מקומות.

<יצחק ישראל: הפרויקטים האלה לא יתקדמו אף פעם, כי אנשים מבינים שצוחקים עליהם ומי שמבין במשהו פשוט לא רוצה להיכנס לפרויקטים שהוא יודע שהוא לא יקבל אף פעם דירה.

<יצחק ישראל: הפרויקטים האלה יגיעו לפשיטת רגל כי מי שעושה אותם לא יודע מה שהוא עושה, ומי שמאשר אותם, אני לא יודע מה האינטרסים שלו.

<יצחק ישראל: יש למשרד השיכון חוק פינוי בינוי, אין סעיף בחוק שלא עברו עליו.

<יצחק ישראל: אם אתה פונה למשרד השיכון או למישהו אומרים לך 'כל החוק הזה זו המלצה, הכול באחריות הדיירים.

<יצחק ישראל: אנחנו המלצנו, יהיה, לא יהיה, זה לא משנה', כאילו זה לא באמת חוק, זה סתם משהו שכתב.

<יצחק ישראל: בקיצור, איך שאני רואה את זה, כל הפרויקט הזה זו עבריינות אחת גדולה וזה סידור של דרכים להתעשרות לעובדי מדינה שיוצאים ויודעים איך הם מתנהלים, כמו מהנדסי עיר, אדריכלי - - -

אלי כהן: אנחנו קיבלנו - - - אני חייב לציין שחבר הכנסת ילין מתייחס לכל פניית ציבור.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, אם תרצה תתייחס, בבקשה.

חיים ילין: אנחנו קיבלנו מיילים בתפוצות נאט"ו, גם על חיפה, גם על הסיפור שאתה מדבר עליו.

חיים ילין: אין לי ספק שזה מעורר דאגה, מצד שני אני חייב להגיד שאנחנו לא ועדת חקירה וגם החקיקה היא לא ועדת חקירה על אירועים שקורים.

חיים ילין: בסוף זה גם עניין תרבותי, זה גם עניין חברתי, כנראה אנשים רעים, אני רוצה לקרוא לזה ככה, היו תמיד, אנחנו צריכים להתמודד מול זה.

חיים ילין: אני חושב זה רק מעצים עוד יותר את חוק המאכרים, חוק המארגנים.

חיים ילין: מה שאסור לנו לעשות זה שאנחנו נעביר חוק ונשאיר את החוק הזה מאחור, כבוד היושב ראש.

חיים ילין: אני חושב שאנחנו חייבים לנסות ללכת ביחד עם שני החוקים, אני לא רוצה להגיד לחבר כי זה רק יעכב, אבל ללכת ביחד כי מה שאתה מציין פה, אנחנו מדברים על זה, אנחנו מדברים על הנושא של המאכרים, מדברים על איך לחזק.

חיים ילין: היה המפעל העירוני של תל אביב, שאני יותר סומך, תסלחו לי, על השלטון המקומי מעל כל מאכר שרוצה לעשות לכיסו, כי פה השלטון המקומי, מה הוא רוצה?

חיים ילין: הוא רוצה לחדש שכונה.

חיים ילין: תדעו לכם, כראש מועצה לשעבר, התושב הוא, אני לא אומר לשלילה, הוא הוצאה, הוא לא הכנסה.

חיים ילין: אם כבר עושים את זה עושים את זה כמו שצריך, עם גני ילדים, עם חניות, עם כל מה שצריך מסודר.

חיים ילין: לכן עדיף תמיד את הראייה של לחזק, אפילו בחקיקה, את השלטון המקומי מאשר את אותם מאכרים.

חיים ילין: אני חושב שזה חלק מהדיונים שאנחנו צריכים לעשות.

חיים ילין: אין ספק שהנקודה עולה, אלה אותן אוכלוסיות חלשות שאת מדברת עליהן, שעולה כל פעם מחדש לדיון, מה יקרה כשישדרגו את הדירה ומ-30-40 שקל, לא רק בארנונה, אלא בוועד הבית, בסופו של דבר נצטרך למצוא את אותו מפעל, כמו שנאמר פה, קולטי שמש וחשמל וחימום מים סולרי ולנסות לעשות את הבניין הרבה יותר ירוק כשיש הכנסות צדדיות שיכולות להקל.

חיים ילין: אם לא, לנסות לראות איך עוזרים בפיצוי עצמו.

חיים ילין: זאת אומרת עדיף לקבל פחות במזומן, מה שנקרא לא סתם דירה, אבל תמורת זה שאני יודע שלאורך חיי הדירה שאני חי שם הכול משולם.

חיים ילין: בסופו של דבר אנחנו רוצים לעשות טוב, לא תמיד זה מצליח, אבל אם תעזרו יכול להיות שייצא טוב מזה.

אלי כהן: אכן ככה, חבר הכנסת ילין, בהחלט דברים חשובים.

אלי כהן: בעניין הנושא של אי סדרים בתוך עיריית תל אביב, אני מציע שגם תפנה לגורמי האכיפה השונים.

<מלי פולישוק-בלוך: לא הייתי אומרת שזה אי סדרים בעיריית תל אביב.

אלי כהן: מלי, אני לא צריך עוזרת, תודה.

אלי כהן: אי סדרים או דברים אחרים, אז כמובן תפנה בנושאים האלה גם מול הגורמים הרלוונטיים.

אלי כהן: אנחנו רוצים לחזק את הרשויות המקומיות, את המִנהלות ברשויות המקומיות, בהחלט בוחנים גם החרגה במסגרת חוק המארגנים.

אלי כהן: ולכן אנחנו נעבור להתייחסות קצרה לחברת מוריה ולאחר מכן חבר הכנסת פרופ' יוסי יונה.

אלי כהן: חברת מוריה, אלי.

<אלי שמואליאן: תודה, אני סמנכ"ל חברת מוריה.

<אלי שמואליאן: אנחנו זכינו גם להקים מִנהלת התחדשות עירונית שנמצאת תחת אחריותי, אנחנו עובדים בקשר צמוד עם עינת ועם האוצר.

חיים ילין: איפה?

<אלי שמואליאן: חברת מוריה היא חברת בת של עיריית ירושלים.

<אלי שמואליאן: הערה חשובה, נכון.

<אלי שמואליאן: אני אציין שלוש נקודות בקצרה, נקודה אחת, הסוגיה של דייר סרבן והסעד הקנייני, חיוני מחיוני.

<אלי שמואליאן: יש לנו פרויקט עכשיו, חי וקיים, עם 400 יחידות דיור שכולו תקוע רק על דייר אחד.

<אלי שמואליאן: זה היה במחוזי, הלך לעליון, חזר למחוזי ועכשיו עוד פעם בסבב שני ואחריתו מי ישורנו.

<אלי שמואליאן: 400 יחידות על דייר אחד, לכן אנחנו מאוד מברכים על זה, זה חוק חיוני מחיוני.

חיים ילין: זה עריצות של המיעוט.

<אלי שמואליאן: זה לא יאומן, יש מאות שעות עבודה שהושקעו בלהגיע להסכמה ולא - - -

אלי כהן: קודם כל אני יכול להגיד לך, הערה חשובה.

אלי כהן: כדרכי בקודש אני רוצה למצוא את האיזון ועוד מעט אתה תשמע הערות, הארות אפילו ב-א', של חבר הכנסת יונה ונצטרך למצוא את האיזון בין שמירה על זכויות הדיירים לבין למנוע מקרים של עריצות המיעוט.

<אלי שמואליאן: זו נקודה אחת.

<אלי שמואליאן: נקודה שנייה זה בעניין חוק המארגנים, חוק המאכר, כמו שקוראים לזה.

<אלי שמואליאן: גם חיוני אבל יש לנו נקודה אחת ואנחנו יודעים שיש עמדה מסוימת למשרד השיכון, אנחנו רק רוצים שהעמדה תישמע.

<אלי שמואליאן: חברות עירוניות, או מנהלות שמוקמות בחברות עירוניות הן לא פועלות כמו מארגן קלאסי, זה משהו בין לבין, ולכן צריך לתת איזה שהיא התייחסות מיוחדת וקונקרטית ושונה לחברות עירוניות במסגרת החוק, כיוון שבחוק במתכונתו הנוכחי חברה עירונית, גם כשהיא עושה ארגוני דיירים לטובת הדיירים, אז היא נכנסת בגדר חוק המארגנים וזה עלול לייצר איזה שהיא בעיה.

<אלי שמואליאן: אני לא רוצה להציע משהו קונקרטי עכשיו, אני רק אומר שכדאי לחשוב על זה כדי לאפשר לחברות עירוניות שפועלות מתוך האינטרסים של הדיירים לתת להם את השירות היותר טוב.

<אתי ירדן: אתם פועלים כיזמים לכל דבר ועניין ו - - -

אלי כהן: אתי, אצלנו בוועדה כל אחד יכול לתת את הזמן שלו ויכול להגיד מה שהוא רוצה.

אלי כהן: בבקשה, תמשיך.

<אלי שמואליאן: ונקודה שנייה שכולם יודעים אותה זה העניין של התקצוב של המנהלות העירוניות.

<אלי שמואליאן: אני שם את זה בצד.

<אלי שמואליאן: נקודה אחרונה שעלתה לגבי נושא האחזקה ומתקנים סולריים.

<אלי שמואליאן: מוריה גם היא למעשה יצרן החשמל הסולרי הגדול בארץ בתחום המוניציפאלי.

<אלי שמואליאן: יש לנו 130 גגות שמייצרים חשמל ברגע זה ממש.

<אלי שמואליאן: הבעיה היא שכדי לייצר את זה במסגרת של - - -

חיים ילין: בסוף יש טיפה שלג ואין לך חשמל בירושלים.

<אלי שמואליאן: לא, כל המערכות שלנו עבדו פיקס בשלג, הכול בסדר.

<אלי שמואליאן: אני רק אומר שכיוון שההסדרה היום השתנתה והיא עברה מהסדרה תעריפית להסדרה של מונה נטו אז זה כמעט ולא כלכלי ויש עם זה בעיה.

<אלי שמואליאן: אם רוצים לייצר איזה שהן תועלות ולעשות שכונות ירוקות אז צריך להסדיר כבר עכשיו איזה שהן תועלות תעריפיות למתחמים של התחדשות עירונית.

אלי כהן: לא, זה לא הדיון הספציפי הזה, אתה תצטרך להגיע לדיונים הספציפיים.

<אלי שמואליאן: אז בהקשר הזה אמרתי, תודה רבה, שמתי את הנקודות שלי.

<אלי שמואליאן: תודה לך.

<אלי שמואליאן: חבר הכנסת יוסי יונה, בבקשה, אדוני.

<יוסי אוחנה: אדוני היושב ראש, בהמשך להערות שהשמענו בעבר, אז לפני שאני אעיר אני רוצה לומר, אני נוהג בדרך כלל להתחיל בדברי ברכה.

<יוסי אוחנה: היוזמה הזו, כולנו יודעים, היא יוזמה ברוכה, ההתחדשות העירונית זה דבר שנחוץ והכרחי ואם הוא נעשה טוב, וכאן התוספת, אם הוא נעשה טוב, אכן יש בו ברכה מאוד גדולה.

<יוסי אוחנה: אני רוצה להצטרף ראשית לדברים שתמר זנדברג, חברתי, אמרה כאן.

<יוסי אוחנה: עולה באמת השאלה עד כמה החוק מבטיח, אם תרצו, גישה שהיא הוליסטית, גישה שהיא אינטגרטיבית שאמורה לאפיין את ההתחדשות הציבורית במובן זה שהיא לוקחת חלקים כמו קהילתיות על כל המשתמע מכך, חינוך, תרבות, צרכנות, תחבורה, רווחתם של האנשים שגרים שם שהם לא רק בדל"ת קורותיהם אלא גם במרחב הציבורי שבו הם מתקיימים.

<יוסי אוחנה: יושבת כאן חברתי אמילי סילברמן מתקופת המחאה, אנחנו עשינו עבודה מאוד נרחבת אז בזמנו כשעסקנו בסוגיה הזאת של התחדשות עירונית ואחת מהנקודות החשובות שציינו זה העניין של התמהיל.

<יוסי אוחנה: אחת הסכנות שקיימות, ועדיין היא קיימת, אדוני היושב ראש, שהתהליך הזה יכול להביא לג'נטריפיקציה שיכולה לפגוע קשות באוכלוסיות שהן מוחלשות.

<יוסי אוחנה: לכן אני לא משותף לביטחון הגדול שהפגין כאן חברי חיים ילין, שהוא אמר שהבעיה אכן עם המאכרים, אבל לא עם הרשויות המקומיות.

<יוסי אוחנה: המון פעמים דווקא הרשויות המקומיות, במרכאות כפולות ומכופלות, או להסיר את המרכאות, הן גם פועלות בג'נטריפיקציה שהיא מאוד נוקשה ומאוד אכזרית.

<יוסי אוחנה: אנחנו אמרנו שרשויות מעוניינים במתחמים מסחריים מאשר במגורים, אבל גם באופציה השנייה הן מעוניינות, שתהיה אוכלוסייה חזקה ולא אוכלוסייה חלשה.

<יוסי אוחנה: זה מפגע שמאפיין את התנהלותן של המון רשויות לאורך השנים וזו אחת מהבעיות המרכזיות שציינו, גם בתקופת המחאה, מדוע אין לנו דיור בר השגה, כי הרשויות אינן משתפות פעולה בפרויקט החברתי הלאומי הזה.

<יוסי אוחנה: זה החשש שהבענו, אדוני היושב ראש, וזה החשש שאני מביע, ושוב, אני מציין את זה, נאמנים פצעי אוהב, זאת אומרת אני בא כאן עם ביקורת שהיא לא שוללנית, אלא מתוך ביקורת שהיא מחייבת את הפרויקט הזה של התחדשות עירונית באופן עקרוני, אבל רוצה להתריע, והיה אם אנחנו ניתן את דעתנו שהוא ייושם כפי שבאמת גם אתה רוצה, אדוני היושב ראש, הרי שיישום מקרטע שלו יכול לגרום לכך שייצא שכרו בהפסדו, בעיקר בעניין של ג'נטריפיקציה שהיא מאוד מאוד מדאיגה אותי.

<יוסי אוחנה: ובאופן ספציפי הנקודה הזה של שוכרי הדירות, אנחנו העלינו את הסוגיה הזו והיא לא קיבלה מענה, מעין, גם בחוק.

<יוסי אוחנה: מה שקורה זה שהמון פעמים, וזה טוב שזה ככה על פניו, כאשר אנחנו עושים פרויקט התחדשות עירונית אנחנו מעלים את הערך של הדירות ואז עולה השאלה האם שוכרי הדירות יוכלו לעמוד במחירים הללו והאם לא יהיה איזה שהוא תהליך שעם בנייתן של הדירות אנחנו נראה מגמה שאם תרצו של איזה שהיא תנועה דמוגרפית שדוחפת החוצה את האנשים חסרי היכולת, את האנשים בעלי יכולת מועטה.

<יוסי אוחנה: אז אנחנו באמת ברגע היסטורי, אנחנו רוצים להעביר את החוק הזה, אנחנו רוצים התחדשות עירונית, ובאמת, מעין והצוות המשפטי והתכנוני וכל מה שקשור בו, יותר מאשר להסב את תשומת לבכם, להתריע שהיה והיה החוק הזה יעבור והאיזונים שאנחנו דורשים שייעשו בו לא ימצאו את מקומם בניסוח הסופי של החוק, הרי שזה יכול להיות בכייה לדורות, באנו לתקן ויצאנו מקלקלים.

<יוסי אוחנה: תודה, אדוני היושב ראש.

אלי כהן: תודה, חבר הכנסת יונה.

אלי כהן: אין לי ספק שכמו תמיד ההערות שלך הן ענייניות, הערות לטובת החוק, הערות שמונעות רק משיקולים חברתיים ובהחלט אנחנו פועלים להטמיע בכל אותם מקומות שאפשר על מנת ליצור את אותם איזונים ותמיד זה כך.

אלי כהן: מאחר שצריך לסיים אז אנחנו ניתן התייחסות של עד שתי דקות לכל אחד.

אלי כהן: עורך דין אביב טסה, שתי דקות.

<אביב טסה: שתי דקות יספיקו לי.

<אביב טסה: שמי עורך דין אביב טסה, משרד שעוסק במקרקעין, הייתי בעבר יושב ראש צוות התחדשות עירונית והיועץ המשפטי של חברות תמ"א 38 באיגוד הלשכה למסחר.

<אביב טסה: אני רוצה להעיר שלוש הערות בלבד, זה יהיה מאוד נקודתי וקצר.

<אביב טסה: ראשית, הציבור מאוד מבולבל משני המושגים, פינוי בינוי ותמ"א 38/2.

<אביב טסה: לדעתי כשאנחנו הולכים כאן על חוק המארגנים אנחנו חוטאים בזה, כי אנחנו כאן גם שוב מפרידים בין פינוי בינוי לתמ"א 38/2.

<אביב טסה: יש מארגנים גם לתמ"א 38/2 ואז אנחנו יוצרים איזה חוסר איזון.

<אביב טסה: אני חושב שהצעת החוק, ואני בכוונה מדבר על זה כבר עכשיו, צריכה להביא ביטוי גם לתמ"א 38/2.

אלי כהן: אנחנו לא מדברים על הצעת החוק הזאת, אבל כיוון שהעלית אז אנחנו בהחלט מתכוונים להביא זאת בחשבון.

אלי כהן: זאת הערה שכבר עלתה.

<אביב טסה: דבר שני, אמרו כאן חוק המאכרים.

<אביב טסה: אני אומר שזה חטא לקרוא לזה חטא המאכרים.

<אביב טסה: אמנם נכון, יש הרבה מאוד מאכרים, אבל זה עושה חטא עם הרבה מאוד חברות מקצועיות ומארגנים מקצועיים.

<אביב טסה: סוגיה נוספת שאני רוצה להעלות זה בניינים של ארבע יחידות דיור.

<אביב טסה: יש עשרות אלפי בניינים של התחדשות עירונית של ארבע יחידות דיור שלעולם לא יכולים להגיע, לא לתמ"א 2 ולא פינוי בינוי בגלל שהחוק לא נותן להם מענה.

<אביב טסה: החוק למעשה דורש הסכמה של 80%, לא ניתן להגיע ל-80% אלא רק ל-100% וזה נותן למעשה כוח בידי הדייר הסרבן, כי שלוש מתוך ארבע זה 75%.

<אביב טסה: אני כתבתי על זה בעבר, שלדעתי ההסכמה לפחות בבניינים של ארבע יחידות דיור, אני מטפל בשכונה שלמה בבאר שבע שרוצה לעבור התחדשות עירונית אבל בכל נקודה ונקודה אם יש דייר סרבן אי אפשר לבצע התחדשות עירונית.

<אביב טסה: אני חושב שזו סוגיה כלל ארצית ואפשר לפתור את זה ממש בקלות.

אלי כהן: תודה רבה לך.

<יוסי אוחנה: אני רציתי להתייחס למה שאמר חבר הכנסת יונה ביחס לרשויות המקומיות, אבל לאחר ששקלתי את הדברים, אני חושב שאין טעם להתייחס לעניין של הרשויות המקומיות, עושקים.

<יוסי אוחנה: מיותר.

<יוסי אוחנה: המילה עושקים לא הוזכרה כאן, אדוני.

<יוסי אוחנה: המילה לא עושקים, אבל - - -

<יוסי אוחנה: וגם אני מבקש ממך להתייחס בענייניות ולהגיד 'אין טעם', אתה פה בבית המחוקקים ואנא התייחס בכבוד למחוקקים.

<יוסי אוחנה: אז אני אתייחס במלוא הכבוד הראוי למה שאמרת.

<יוסי אוחנה: הדברים שאמרת, לטעמי ולדידי, אינם מבוססים על כל עובדה, זו כנראה ההערכה שלך לעניין הרשויות המקומיות.

<יוסי אוחנה: ישב לצדך, יש לצדך חבר כנסת נוסף שהיה בעבר ראש רשות שהסביר מניסיונו האישי מה בדרך כלל האינטרס של הרשויות המקומיות לכן אני לא מוצא טעם להתייחס לגופם של דברים כיוון שלא מבוססים על עובדות.

<יוסי אוחנה: זה הכול.

<יוסי אוחנה: אז, אדוני, אם אתה כבר אומר את זה ואני צריך להגיב, אנחנו כתבנו מחקר מאוד מאוד מקיף, יושבת לצדי הגב' אמילי סילברמן, בדוח על המחאה החברתית, והראינו באופן חד משמעי כיצד המון רשויות לא מעוניינות לבנות דירות שבהן יהיה דיור בר השגה לזוגות צעירים והן מתמקדות בבנייה של דירות גדולות, כך שאוכלוסייה חזקה תגיע לשם.

<יוסי אוחנה: אז להגיד ש'אין טעם', אדוני, אז תרשה לי לומר שבדברים שלך אין טעם.

<יוסי אוחנה: אני מקבל את מה שאמרת ב - - -

אלי כהן: חברים, אני חושב שאנחנו כאן לא מתייחסים ברמה האישית, יכול כל אחד לבוא ולתת את התייחסותו ואת הערותיו ואנחנו כמובן נבחן את העניין.

<יצחק שפריר: לפי דעתי בחוק המוצע של הרשות, אם הרשות לא תפעל אך ורק לטובת האוכלוסייה שגרה כעת במתחם אז אנחנו נהיה עדים לכל מיני חקירות משטרתיות ולדיונים משפטיים ותיקים משפטיים על כל העוולות שנעשו בדרך עד שהמתחם קם לתחייה.

<יצחק שפריר: אני בודק את הנושא הזה כעצמאי.

<יצחק שפריר: אני מכיר מתחם של פינוי בינוי ששם ראש הרשות הבטיח לאנשים שכשהם יעברו לדירות החדשות הם ישלמו את אותו ערך ארנונה כמו שבבתים הישנים.

<יצחק שפריר: כשאני בא למועצה לבדוק את זה אם זה קיים, אין שום החלטה של מועצה, אין שום החלטה של אף אחד.

<יצחק שפריר: אני שואל את היועץ המשפטי של העירייה, 'זה יתקיים?

<יצחק שפריר: ' 'אני לא יודע'.

<יצחק שפריר: כלומר יש הבטחה, על פי ההבטחה אנשים חתמו ליזמים וכשזה ייצא לפועל אז אחרי זה אלוהים גדול.

<יצחק שפריר: או שיש מתחמים שהיזם מחתים את כל האנשים, בא בן אדם ואומר 'תשמע, יש לי כסף, תשיג לי בבקשה עסקת ביצוע', 'מה פתאום שאני אעשה עסקת ביצוע?

<יצחק שפריר: אתה לא מפסיד, אני אתן לך את הרווח הקבלני שלך', אז הוא אומר 'לא, אתה דייר סרבן' והולך לתבוע אותו.

<יצחק שפריר: כלומר יש כל מיני ניואנסים שהם - - - אתה צריך גם לראות את הזרמים התת קרקעיים ולא רק את הזרם למעלה, כי לדעתי כל המגמה היום זה לעשות מה שנקרא חוק להגירת אוכלוסייה.

<יצחק שפריר: זה מה שיקרה בפועל בעוד איקס שנים.

<יצחק שפריר: יש עכשיו מתחם אחד בחולון, בקרית שרת, סיימו שם פינוי בינוי, יש מקום לחקור את האנשים שהתפנו מה גורלם היום.

<יצחק שפריר: זה משהו חי שקיים והייתי מעדיף שאיזה גוף יקום ויבדוק מה הבטיחו להם, מה הם קיבלו ומה יהיה העתיד שלהם שם.

אלי כהן: תודה רבה, אדוני.

אלי כהן: ד"ר עדינה עבאדי.

אלי כהן: אם יש משהו לחדש.

<עדינה עבאדי: אני בהחלט אחדש.

<עדינה עבאדי: בחוק אין זכר לחוק כבוד האדם וחירותו סעיף 3, אין פוגעים בקניינו של אדם, סעיף 12, אין בכוחן של תקנות שעות חירום לשנות חוק יסוד זה וכו'.

<עדינה עבאדי: דייר סרבן, ביאליק כתב מאמר נהדר, גילוי וכיסוי בלשון, סרבן זה בעיה, זה אדם שתרם למדינה, התגייס, עבד ועכשיו הוא בלשון החוק פושע.

<עדינה עבאדי: מה שמדאיג אותי נורא זה ששינו את הצורך בכל הדיירים להסכמה לפינוי בינוי בהצעת חוק 1024 ששם נאמר שמספיק ש-50% או 40% יסכימו על פינוי בינוי ואז מוציאים את הדייר הסרבן ומשפחתו וכו'.

<קריאה: אין דבר כזה.

<קריאה: אין הצעה כזאת.

<עדינה עבאדי: בבניין שלנו יש 40% של אנשים שהשתלטו על המקלטים בצורה בלתי חוקית, ספסרי דירות במקום להיכנס לבורסה, ואחרים, אני לא רוצה להמשיך.

<עדינה עבאדי: זה פשוט מדיר שינה מעיניי, ה-40% וה-50% האלה שבהצעת החוק.

<עדינה עבאדי: תחשבו על זה.

אלי כהן: תודה, גב' עבאדי.

<עדינה עבאדי: אנשים מספסרים בדירות.

אלי כהן: את ירדן, בבקשה.

<אתי ירדן: תודה.

<אתי ירדן: אני מתכללת פרויקטים של התחדשות עירונית כבר מ-2005, למעלה מעשר שנים, כשהנושא עוד לא היה פופולרי.

<אתי ירדן: כמובן שאני מכירה את כל האבולוציה של החוק, את האבולוציה של ההתקשרויות וההיפרדויות, את הסכסוכים ולבי זועק, אני מגיעה לכאן, כמו שאתה יודע, לכל הדיונים שלך, עד עכשיו לא דיברתי, מגיעה לכל הדיונים של מעמד האישה - - -

אלי כהן: אתי, יש לך עוד דקה, רק רלוונטי לדיון של - - -

<אתי ירדן: זה רלוונטי גם רלוונטי.

אלי כהן: לא, זה לא רלוונטי.

אלי כהן: יש לך עוד דקה להתייחס, התייחסי, בבקשה.

<אתי ירדן: בסדר, אז אנחנו נדבר על זה בהזדמנות אחרת.

<אתי ירדן: אני רוצה לציין לפרוטוקול שסמנכ"ל מוריה אלי שמואליאן ברח מהאולם כי - - -

אלי כהן: לא, הבן אדם לא נמצא כאן, אני לא רוצה לרדת לרמה האישית.

<אתי ירדן: לא, זה לא אישי.

אלי כהן: לא מתייחסים כאן בדיונים לאדם ברמה האישית.

<אתי ירדן: אז אני רוצה לומר דבר אחד חד משמעי.

<אתי ירדן: חברת מוריה ועוד חברות כדומיה הן יזמיות לכל דבר ועניין, הן חברות רווחיות.

<אתי ירדן: מעבר לכך, הם אומרים שהם רק שלושה עובדים, הם מכריחים את היזמים לפנות אליהם ורק אחר כך הם יניעו את התהליך, הם שולחים עובדת סוציאלית, לכאורה להגן על הדיירים והם אומרים לדיירים שהם יכולים להשיג להם חברה אחרת.

<אתי ירדן: זו שחיתות לשמה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: משפט אחרון.

<אתי ירדן: סליחה, אני הגעתי לשם - - -

אלי כהן: משפט אחרון.

<אתי ירדן: משפט אחרון וארוך.

<אתי ירדן: אני הגעתי לשם כחברה של אחד הדיירים בעלי הזכויות.

<אתי ירדן: המזל שלנו שאני עם אנשי המקצוע הטובים ביותר ואני אומרת את זה באופן חד משמעי, זה גם ידוע לך.

<אתי ירדן: כשאני שמעתי את נעמה העובדת הסוציאלית אומרת, 'פנתה אלינו חברה זו וזו, כדי להניע את הפרויקט שלכם אנחנו יכולים להביא לכם חברה אחרת', אני שומרת את זה בבטן כבר חודשים.

<אתי ירדן: צריך לעשות סדר.

<אתי ירדן: לידך פרופ' יוסי יונה, אני לרשותך.

<קריאה: אפשר להגיד משהו ממש חשוב?

אלי כהן: לא, חברים, באחת אנחנו צריכים להיות במליאה.

אלי כהן: אני פשוט מצטער, יש לנו סדרי זמן.

אלי כהן: אנחנו כמובן נקיים דיונים מפורטים.

אלי כהן: כרמית, לא היה כאן איזה משהו שהוא חשוב, אנשים יכולים להגיד את התייחסותם.

אלי כהן: חברים, ב-20 באפריל אנחנו נסכם את הנוסח, עד ה-20 במאי התייחסויות ציבור ונדון בחוק.

אלי כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.