ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 214, 2016-03-28 09:30

יעקב פרי: בוקר טוב.

יעקב פרי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יעקב פרי: על סדר היום תקנות הנמלים (חומרים נוזלים מזיקים בצובר).

יעקב פרי: היות שאנחנו בפורום אינטימי אני מציע שנציג את עצמנו.

<צבי ניקסון: אני יועץ משפטי של קצא"א.

<יהודה היימליך: אני מחברת נמל אשדוד.

<איריס שליט: אני מהמשרד להגנת הסביבה.

<רני עמיר: אני מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, המשרד להגנת הסביבה.

קדוש: אני מפקח ימי מרשות הספנות והנמלים.

<שירה סופר סתיו: אני יועצת משפטית, רשות הספנות והנמלים.

יעקב פרי: שמענו שממך כנראה נשמע את התורה.

<שירה סופר סתיו: יש לי שותף.

יעקב פרי: אני מבין שארגון הספנות הבין-לאומי שמדינת ישראל חברה בו ערך בשנת 1973 אמנה בין-לאומית שהתעדכנה לאחרונה ב-1978 בנושא מניעת זיהום הים מכלי שיט.

יעקב פרי: האמנה נועדה לצמצם ככל הניתן את החדרת מזהמים לים.

יעקב פרי: התקנות שמובאות הבוקר כאן לאישור ועדת הכלכלה באות להחיל בחקיקה הישראלית או בתקנות הישראליות את ההוראות שנקבעו בנספח 2 לאמנה שאושרה בשנת 1983.

יעקב פרי: אתם תצטרכו להסביר לי כי יש לי 73', 78' ו-83'.

יעקב פרי: בטח אתם בקיאים.

יעקב פרי: עיקרו של נספח 2 במניעת זיהום הים מחומרים נוזלים מזיקים בצובר.

יעקב פרי: צובר זה התא בתוך האנייה.

קדוש: הובלה לא בצורה ארוזה, אלא בתור נוזל.

יעקב פרי: התקנות מובאות לאישור ועדת הכלכלה מטבע הדברים היות שהפרתם מהווה הפרה של חוק העונשין בדין הפלילי.

יעקב פרי: אני מבין גם מהיועצת המשפטית שיושבת לצדי שטרם הנחת התקנות בוצעה התייעצות גם עם משרד הבריאות שהעיר הערות שלו, גם מהמשרד להגנת הסביבה, ובנוסף טיוטת התקנות הועברה גם להתייחסות גופים רלוונטיים לעניין כמו חברות הנמלים, אשדוד, אילת, חיפה, קצא"א, מפעילי רציפים וכיוצא בזה.

יעקב פרי: חלקם העירו הערות, וחלק מההערות התקבלו ויוספו בתקנות.

יעקב פרי: תישאל, כמובן, השאלה עד כמה יש לנו גמישות בוועדת הכלכלה לתקן תיקונים מהותיים קטנים, אפליקטיביים למדינת ישראל.

יעקב פרי: אתם, כמובן, בקיאים יותר.

יעקב פרי: אני מציע שאם אין למישהו הערת פתיחה שהוא לא יכול לחיות איתה, ניתן לכם את הבמה, שירה, לרשות הנמלים.

יעקב פרי: הכוונה היא לקרוא בסופו של דבר את תקנות הנמלים, ולאשר אותן.

יעקב פרי: הדיון הזה הוא עד 12:00 אז יכול להיות שנוכל לסיים את זה היום.

יעקב פרי: אם לא נפתח היום את הדיון ונמשיך אותו בפעם הבאה.

יעקב פרי: גברתי, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: אדוני קיצר לי קצת את המבוא שלי.

יעקב פרי: אני מקווה שאת לא כועסת.

<שירה סופר סתיו: ממש לא.

<שירה סופר סתיו: תודה רבה.

<שירה סופר סתיו: האמנה הבין-לאומית למניעת זיהום הים מכלי שיט היא אכן משנת 73'.

<שירה סופר סתיו: לוקח זמן לאשרר אותה על-ידי כל המדינות, והיא כמובן גם עוברת הרבה תיקונים ועדכונים.

<שירה סופר סתיו: בשנת 78' היא תוקנה בצורה נרחבת, ולכן מצוין כפי שהיא תוקנה בפרוטוקול משנת 78'.

<שירה סופר סתיו: האמנה עוסקת במניעת זיהום הים כתוצאה מפעילות הספנות מכמה גורמים שונים.

<שירה סופר סתיו: מטרתה לצמצם גם את זיהום הים וגם את ההחדרה של המזהמים בים בעקבות תאונות ימיות.

<שירה סופר סתיו: יש לה שישה נספחים.

<שירה סופר סתיו: התקנות דנן עוסקות באימוץ הנספח השני, וכפי שאדוני אכן ציין, הגמישות היא לא רבה משום שההוראות מחייבות ברובן.

<שירה סופר סתיו: יש אולי הוראות מסוימות, למשל הוראות עונשיות שארגון הספנות הבין-לאומי לא מחייב את המדינות מטבע הדברים לאפיקים כאלה ואחרים.

<שירה סופר סתיו: אבל הוא כן מחייב לבצע אכיפה אפקטיבית, ואנחנו נבחנים על אופי האכיפה שאנחנו מיישמים.

<שירה סופר סתיו: מדוגמות שאנחנו ראינו גם מקובל בארצות-הברית וגם בדירקטיבה האירופית המלצות לאכיפה פלילית של הפרת הוראות האמנה שהן יותר מחמירות מאשר אצלנו, אבל אנחנו חיים במערכת המשפט שלנו ועם מה שיש בידינו במסגרת הפקודה שהתקנות מוצאות כאן מכוחה.

<שירה סופר סתיו: הנספח עוסק במניעת זיהום הים מחומרים נוזלים מזיקים בצובר.

<שירה סופר סתיו: זה נקרא Noxious Liquid Substances.

<שירה סופר סתיו: המטרה שלו היא למזער ככל הניתן את הסכנה של זיהום הים מהחומרים האלה.

יעקב פרי: שירה, סליחה שאני קוטע אותך.

יעקב פרי: תנו לנו, להדיוטות שבעניין – אני מבין שיש היום שני רציפים או שאת תתייחסי לזה?

<שירה סופר סתיו: אני תכף אתייחס - -

יעקב פרי: תני לנו גם קצת רקע כדי שנבין מעבר לתקנה היבשה על מה מדובר כי אין לנו ידע.

<שירה סופר סתיו: בסדר, אני אגיע לעניין.

<שירה סופר סתיו: לפני כן אני רוצה להדגיש את חשיבות ההסדרה, את הנספח הזה.

<שירה סופר סתיו: המדינה הצטרפה לכל הנספחים, למעט הנספח הרביעי והנספח השישי שגם הם בתהליכי תקנות היום.

<שירה סופר סתיו: הנספח השני שבו אנחנו דנים, למעשה, כבר אושרר משום שזאת הייתה עסקת חבילה.

<שירה סופר סתיו: צריך היה לאשרר אותו יחד עם הנספח הראשון, ויש תקנות שקיימות כבר מכוח הפקודה למניעת זיהום הים בשמן והתקנות לביצוע האמנה מכוחה.

<שירה סופר סתיו: כך שהנספח אושרר, ולכן הוא בדחיפות גבוהה להביא אותו להסדרה בחקיקה לאומית שלנו.

יעקב פרי: על ידי מי הוא אושרר?

יעקב פרי: על ידי המשרד להגנת הסביבה?

<שירה סופר סתיו: על-ידי מדינת ישראל.

<שירה סופר סתיו: המשרדים השותפים.

יעקב פרי: אז למה אנחנו מביאים עכשיו את התקנות הללו?

<שירה סופר סתיו: התשובה לכך לא בידי.

<שירה סופר סתיו: אבל לא הייתה ברירה משום שהיינו חייבים לאשרר, למיטב הבנתי.

<שירה סופר סתיו: אולי נציגי המשרד להגנת הסביבה שהיו שותפים לתהליך הזה יודעים טוב ממני.

<שירה סופר סתיו: היינו חייבים לאשרר את שני הנספחים האלה יחדיו.

<שירה סופר סתיו: העבודה על הנספח הזה נעשתה במהלך השנים.

<שירה סופר סתיו: היה ניסיון לחוקק את זה בחוק, והוכנה טיוטה שאני יודעת שרני, מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, היה שותף לכך.

<שירה סופר סתיו: בסופו של דבר הוחלט לא לחוקק את זה בחוק ולהעביר את ההסדרה הזאת בתקנות.

יעקב פרי: אנחנו המדינה הכי מפגרת או יש עוד מדינות שעוד לא התקינו?

<שירה סופר סתיו: יש עוד, כנראה, אבל אנחנו מחויבים למהר.

<שירה סופר סתיו: מבין כל הנספחים זה הנספח שצריך להביא אותו כמה שיותר מהר.

<שירה סופר סתיו: לכן אנחנו באמת מגיעים אתו ראשון בסדר העבודה שלנו.

יעקב פרי: כלומר מעבר לנספח 2 על שולחנה של ועדת כלכלה יונחו נספחים נוספים?

<שירה סופר סתיו: נכון מאוד.

יעקב פרי: תודה רבה.

<מרב תורג'מן: באלו נושאים הנספחים הנוספים?

<שירה סופר סתיו: כרגע יש תיקון ועבודה של הנספח החמישי שיש תקנות שמסדירות אותו – תקנות הנמלים (השלכת אשפה).

<שירה סופר סתיו: יש כבר טיוטות לגבי התקנות שבאות להסדיר את הנספח הרביעי שעוסק בשופכין, והנספח השישי שעוסק בזיהום אוויר.

<שירה סופר סתיו: אנחנו עובדים על זה במרץ.

יעקב פרי: תודה.

<שירה סופר סתיו: מדינות הים התיכון קיבלו ואשררו את הנספח.

<שירה סופר סתיו: המדינה הצטרפה גם לאמנת ברצלונה שעוסקת בשימור הסביבה הימית, וגם לכך יש חשיבות.

<שירה סופר סתיו: במסגרת מבדק שנערך לנו בשנת 2013 מטעם ארגון הספנות הבין-לאומי שנקרא "VIMSAS" קיבלנו הערה על כך שאנחנו צריכים למהר ולהסדיר את העדכונים שנעשו ואת מה שלא עשינו עדיין.

<שירה סופר סתיו: מכל הסיבות האלה חשוב מאוד שנחוקק את התקנות.

יעקב פרי: אין לנו פה נציגות של משרד המשפטים?

יעקב פרי: אני רק שואל שאלת תם או שאלת הדיוט.

יעקב פרי: אם הייתה נעשית עבירה איומה ונוראה על התקנות האלה, הרי אלה אזרחים זרים, אניות זרות, ואין בכלל נפקות לחוק הישראלי לטפל בהם, או שאני טועה?

יעקב פרי: אולי תוכל לענות לי, צבי, אתה בטח יודע.

<צבי ניקסון: כן.

<צבי ניקסון: אם יש זיהום בזמן פריקת אנייה, וזה זיהום חמור, כמובן, אפשר לעצור את הקברניט.

<צבי ניקסון: אבל אדוני צודק שאם יש זיהום לא חמור מאוד יהיה דוח, והאנייה תפליג.

<צבי ניקסון: יחד עם זאת יש אניות שנוהגות לפקוד את הארץ, במיוחד בתחום הנפט - -

יעקב פרי: יכול להיות שאנחנו יכולים למנוע מהם בעתיד.

יעקב פרי: הבנתי.

<צבי ניקסון: לא רק בעתיד.

<צבי ניקסון: בגלל החרם הערבי יש גם אניות שברגע שהן פוקדות את הארץ הן לא יכולות לפקוד את נמלי ערב, ואז יש נטייה שהן נוהגות להגיע לכאן.

יעקב פרי: אני מבין שזה די חלש או שצריך זיהום אדיר כדי שאפשר יהיה להפעיל את זה.

יעקב פרי: זאת דעתי.

<צבי ניקסון: באותה מידה חברות בין-לאומיות רציניות, דווקא אם זה לא כל כך חמור, יעדיפו לשלם קנס ולטפל בזה כדי לא להיות בחרם שלנו.

<צבי ניקסון: לכן יש לזה משקל.

<צבי ניקסון: כמו שאתה יודע אנחנו תומכים בתקנות, ולכן זה בסדר.

<שירה סופר סתיו: אני רוצה לציין שיש כאן פרק עונשין.

<מרב תורג'מן: מה גובה הקנס?

יעקב פרי: אני ראיתי שגובה הקנס הוא עשרים ושמונה אלף שקל.

יעקב פרי: כדאי לי לזהם.

יעקב פרי: זה מחיר מאוד כדאי.

<שירה סופר סתיו: הוא מפנה לסעיף 61א(2) לחוק העונשין.

יעקב פרי: זה מחיר מאוד כדאי.

<שירה סופר סתיו: אני מסכימה, אדוני.

<שירה סופר סתיו: אבל כדי שנוכל לטפל בעניין הזה צריך לתקן את הפקודה.

<שירה סופר סתיו: זאת האכסניה שיש לנו.

יעקב פרי: אוקיי.

יעקב פרי: את יכולה להמשיך.

<שירה סופר סתיו: אבל יש אמצעים אחרים, ואנחנו נדבר על העיכוב של האניות שניתן לעשות במידה שהן אכן נמצאות בלתי כשירות.

<שירה סופר סתיו: לעיכוב של אנייה יש השלכות כלכליות כבדות מאוד על בעל האנייה וגם על הצוות שלה.

<שירה סופר סתיו: זה יכול להשפיע על בעלי המטענים.

<שירה סופר סתיו: זה אמצעי שהוא אמנם מנהלי ולא פלילי, אבל הוא עומד לרשותנו.

יעקב פרי: רשות הנמלים צריכה לאכוף אותו?

<שירה סופר סתיו: הבודקים המוסמכים אצלנו שבודקים את האנייה והמנהל שהוא הגורם שיש לו הסמכות להורות על עיכוב במקרה של אי כשירות, לא בכל מקרה.

<שירה סופר סתיו: זה לא חייב להיות מצב של תקרית שכבר בוצעה, אלא מצב של אי התאמה לתעודות או מצבים שיש הפרה של תקנות.

<שירה סופר סתיו: כאן צריך לשקול את הסיכון שיכול להיגרם לעומת אופי הליקוי, ובהתאם לכך להחליט גם על הסנקציה הזאת.

<שירה סופר סתיו: יש גם הסעיף של הערובה בפרק העונשין שמתייחסת למצב שאדוני תיאר שמדובר באניות זרות שמגיעות לכאן לכמה ימים.

<שירה סופר סתיו: כמובן, אם הן נעצרו או נמצא שהן מפרות את התקנות, הן יכולות פשוט לברוח מכאן.

יעקב פרי: סליחה, אני קוטע אותך רגע.

יעקב פרי: בבקשה, רני.

<רני עמיר: אנחנו עובדים יחד עם רשות הספנות והנמלים בכל מה שקשור לפיקוח ואכיפה על ספנות בהיבט הסביבתי.

<רני עמיר: רציתי להבהיר בעניין השאלה שלך קודם שהיא שאלה מאוד חשובה ונוגעת למהות התקנות.

<רני עמיר: הגדולה והחשיבות של התקנות האלה זה דווקא בנושא של מניעה ולא בנושא של טיפול בזיהום.

<רני עמיר: זאת אומרת כל הרעיון של התקנות האלה במידה שהן מיושמות - -

יעקב פרי: זה הפרבנטיביות.

<רני עמיר: בדיוק.

<רני עמיר: לכן החשיבות שלהן.

<רני עמיר: זה חוזר לכל אורך הסעיפים.

יעקב פרי: אני מודה לך על ההבהרה.

יעקב פרי: בבקשה, שירה.

<שירה סופר סתיו: אני רוצה להתייחס לכך שאין כאן בשורה מרעישה גם מכיוון שנספח הזה ישן.

יעקב פרי: הוא לא עודכן מאז?

<שירה סופר סתיו: אנחנו כללנו את התיקונים.

<שירה סופר סתיו: נכון להיום הם מופיעים בתקנות, והם באו לידי ביטוי בטיוטה שלנו בהצעת התקנות.

<שירה סופר סתיו: הספנות מטבעה היא מקצוע בין-לאומי, כך שאניות שלנו וגם אניות זרות שמגיעות אלינו נדרשות לעמוד בדרישות האלה מכוח העובדה שהן נכנסות - -

יעקב פרי: אני מבין שרוב האניות אינן ישראליות.

יעקב פרי: רוב הישראליות הן זרות.

<שירה סופר סתיו: נכון.

יעקב פרי: יש אניות ישראליות שגם מביאות נוזלים?

קדוש: לא.

קדוש: לא אניות בדגל ישראל.

יעקב פרי: זאת אומרת אנחנו מדברים בעיקרון רק על ציים זרים או על חברות זרות.

<שירה סופר סתיו: נכון להיום.

<שירה סופר סתיו: כמובן, המצב הזה יכול להשתנות.

<שירה סופר סתיו: מחר יכולה להירשם אנייה בדגל ישראל שעוסקת בכך.

יעקב פרי: כשנעביר את מתווה הגז אז יהיו לנו גם אניות ישראליות.

<מרב תורג'מן: כמובן, התקנות האלה מתייחסות גם לאניות ישראליות.

<מרב תורג'מן: זאת אומרת הן מסדירות את המצב לכשיהיו בבעלות ישראלית.

<שירה סופר סתיו: יש התייחסות בתקנות גם לאניות ישראליות וגם לפיקוח על אניות שאינן ישראליות.

<שירה סופר סתיו: ואנחנו גם שלחנו את הטיוטה לגורמי ציבור ולחברות ספנות, בין היתר – ולא קיבלנו הערות.

יעקב פרי: לא קיבלנו הערות כי הם לא חושבים שזה חל עליהם?

<שירה סופר סתיו: יכול להיות שאין להם כרגע אניות בדגל.

יעקב פרי: זאת אומרת זה לא מדאיג אותם כרגע.

<שירה סופר סתיו: זה גם לא מדאיג אותם כי מי שזה מדאיג אותו גם מתייחס, מטבע הדברים.

<שירה סופר סתיו: השינוי המשמעותי שגם הוא לא דרמטי במיוחד, לפחות לאור התגובות שאנחנו קיבלנו, נוגע למתקני הקליטה שמפעילי הרציפים יחויבו להתקין.

יעקב פרי: את זה רצינו לשאול אותך יותר מאוחר – אני מבין שאין מתקני קליטה.

<שירה סופר סתיו: זה לא מדויק.

<שירה סופר סתיו: אנחנו יודעים שאין מתקני קליטה קבועים מותקנים.

יעקב פרי: מה זה "לא קבועים"?

<שירה סופר סתיו: אנחנו ביקרנו בשני מסופים ושלחנו את הצעת התקנות - -

יעקב פרי: כמה מסופים יש?

יעקב פרי: יש רק שניים, לא?

<שירה סופר סתיו: יש גם באשדוד, למיטב ידיעתנו, אבל הוא מבצע רק טעינה.

יעקב פרי: אז איפה יש מסופי קליטה?

<רני עמיר: בחיפה יש שניים – מסוף גדות הצפוני ומסוף גדות הדרומי; בנמל אשדוד יש מסוף כימיקלים אחד וזהו.

יעקב פרי: באילת אין?

<רני עמיר: לא.

יעקב פרי: זאת אומרת יש שלושה רציפים.

יעקב פרי: את אומרת שיש מקומות שיש בהם מתקני קליטה זמניים?

יעקב פרי: מה זה מתקני קליטה זמניים?

<שירה סופר סתיו: זה לא שהם קיימים שם.

<שירה סופר סתיו: ביקרנו בגדות דרום ובגדות צפון ונפגשנו עם הגורמים שמפעילים שם.

<שירה סופר סתיו: את גדות דרום מפעילה חברת גדות אחסון ושינוע, ונאמר לנו שיש להם הידע והיכולת להביא מתקן קליטה נייד במידה שזה יידרש באמצעות משאית.

<שירה סופר סתיו: זאת אומרת מתקשרים עם חברה שיש לה משאית שהיא עצמה מתקן קליטה נייד - -

<מרב תורג'מן: זאת בעצם מערכת שאיבה?

<שירה סופר סתיו: מערכת של צינורות שמתחברת לאנייה ושואבת.

יעקב פרי: עם אותה משאית נוסעים גם מחוץ לנמל?

<שירה סופר סתיו: מתקנים אותי.

<שירה סופר סתיו: יש פה אנשים שיודעים טוב ממני.

קדוש: זאת בעצם מכלית כביש.

קדוש: זאת משאית שגוררת אחריה מכלית.

קדוש: אין לה מתקן שאיבה.

קדוש: השטיפה מתבצעת על-ידי האנייה והחומר נפלט ומגיע למכלית.

קדוש: משם אותם נוזלי שטיפה יכולים להגיע למתקן שמטפל בזה, כמו למשל רמת חובב.

יעקב פרי: אני צריך שוב הסבר.

יעקב פרי: הנוזל מגיע באנייה.

יעקב פרי: איך הוא עובר למכלית?

קדוש: על-ידי המשאבות של האנייה.

יעקב פרי: זאת אומרת האנייה שולחת אותו למכלית שבאה לאותו רציף, והמכלית לוקחת את המקום ליעדו.

קדוש: מדובר רק על השאריות של השטיפה, לא על החומר עצמו.

קדוש: החומר עצמו מגיע לאחסון ברציף.

יעקב פרי: כן?

יעקב פרי: זאת הערה חשובה.

קדוש: החומר מגיע לאחסון, ואחרי זה צריך לשטוף את המכל של האנייה, והשאריות של השטיפה מגיעות למכלית, ומשם זה מפונה למתקן שמטפל בזה.

יעקב פרי: אז משהו פה לא ברור לי.

יעקב פרי: אני הבנתי שהתקנות האלה נועדו להגן על כך שהשאריות בצובר לא יישטפו ויזהמו את הים.

יעקב פרי: לפי דבריך, אני מבין שהן נכנסות לתוך מכלית שלוקחת אותם, לאן?

קדוש: למתקני הטיפול.

קדוש: למשל לרמת חובב.

יעקב פרי: מה זאת אומרת לטפל בזה?

קדוש: לטפל בשפכים האלה.

קדוש: הוא עושה טיהור, מפריד את המים ומוציא מהם חומר.

יעקב פרי: ומה מזהם היום את הים עדיין?

קדוש: אם לא שופכים את זה לים זה לא מזהם את הים.

יעקב פרי: זאת אומרת רק אם יש תקלה או עוברים על ההוראות.

יעקב פרי: אחרת אין זיהום ים בגלל שאריות בצובר.

יעקב פרי: אני צודק?

יעקב פרי: הבנתי פחות או יותר.

קדוש: אם ממלאים אחר ההוראות.

<רני עמיר: אתה צודק - -

יעקב פרי: צודק ולא צודק.

<רני עמיר: צודק לגמרי.

<רני עמיר: כדי לחזק את הצדק שלך אני אומר שהרעיון של התקנות האלה הן כדי לוודא שאניות לא ישטפו את אותם חומרים כימיקליים לים ולא יפנו את זה לאותו מתקן קליטה מאושר שמטפל בחומרים.

יעקב פרי: בבקשה, אדוני.

<יהודה היימליך: אני מחברת נמל אשדוד.

<יהודה היימליך: אני מבקש לשאול שאלה.

<יהודה היימליך: נאמר שיש כמה רציפים שעוסקים בכימיקלים, וזה נכון.

<יהודה היימליך: התקנות מתייחסות לחומר נוסף שנקרא "מי נטל".

<יהודה היימליך: זה דבר שפעיל בכל הנמלים כמעט בכל האניות.

<יהודה היימליך: אז בנושא הזה אני מבקש לקבל הבהרה במהלך הדיון מה החובות של התקנות האלה על מי נטל.

<יהודה היימליך: זה נושא כבד כי הוא כולל את כל האניות שמגיעות לנמלי ישראל.

יעקב פרי: אני לא מבין מה זה "מי נטל".

יעקב פרי: אבל אם תסבירו לי אנחנו נשמח להתייחס.

קדוש: מי נטל זה מים שהאנייה צריכה להכניס למכלים שלה כדי לשמור על יציבות.

קדוש: הם לא קשורים למטען, ואין להם שום חלק.

יעקב פרי: הקו שעל פני הים.

יעקב פרי: במכלית נפט זה מאוד - -

קדוש: כשהאנייה פורקת את המטען שלה היא ריקה והיא עלולה להיות גבוהה מדי וחסרת יציבות.

קדוש: לכן ממלאים אותה במים כדי להשקיע אותה.

קדוש: בדרך כלל יש מכלי נטל מיועדים שהתפקיד שלהם הוא רק למי נטל.

קדוש: יש אניות, בעיקר ישנות, שהיה נהוג למלא את מחסן המטען אחרי שהוא מרוקן במי נטל.

קדוש: אני חושב שלזה אתה מתכוון.

<צבי ניקסון: אלה כבר לא בשוק.

קדוש: כיום כבר אין כאלה אניות.

קדוש: כל האניות הן עם מכלי נטל ייעודיים, אבל זה הופיע בנספח.

קדוש: לכן היינו צריכים להכניס את זה.

יעקב פרי: אבל אני חושב שהשאלה שנשאלה היא מה עושים עם מי הנטל האלה.

יעקב פרי: הם נשפכים לים או נשארים באנייה כשהאנייה יוצאת מחופי ישראל עם מי הנטל האלה.

יעקב פרי: בבקשה, אדוני.

<יורם נאמן: אני מקצא"א.

<יורם נאמן: מי נטל זה מכלים שמיועדים לנטל בלבד בלי קשר למטען כזה או אחר.

<יורם נאמן: המכלים האלה נשארים נקיים לפני שטענו אותם במים ואחרי כן.

יעקב פרי: כלומר גם כשמוציאים אותם מהמכלים אם הם לא מזהמים.

<יורם נאמן: הם אמורים לא לזהם.

יעקב פרי: "אמורים לא לזהם" זאת תשובה יותר מדויקת.

<יורם נאמן: יש נמלים שאתה - - - ואוסף קצת לכלוך מהנמל.

יעקב פרי: ברור.

<יורם נאמן: אבל עקרונית המים מיועדים להיות נקיים ולשמור על היציבות של האנייה.

יעקב פרי: במילים אחרות, לפי מה שאני מבין מדבריכם, זה לא רלוונטי לתקנות שאנחנו עוסקים בהן היום.

<יורם נאמן: נכון.

<יורם נאמן: את זה פתרנו לפני כמה שנים.

יעקב פרי: אם כך, שירה, הדרך שלך.

יעקב פרי: את יכולה להמשיך.

<שירה סופר סתיו: כמו שציינתי ביקרנו אצל המפעילים הרלוונטיים, והם היו אצלנו בכמה ישיבות.

<שירה סופר סתיו: מי שהיו לו יותר שאלות בנושא הזה זאת חברת "גדות אחסון ושינוע" שהודיעה שהיא רואה את תהליך קידום התקנות בחיוב, והיא תעשה כל שביכולתה להוציאו לפועל.

<שירה סופר סתיו: אבל היא ביקשה הבהרות לעניין החיוב שלה לקבל שארית של חומרים שהיא לא מטפלת בהם.

<שירה סופר סתיו: בנושא הזה הבהרנו את העניין הזה גם לאחר הישיבה עם המשרד להגנת הסביבה שמדובר בקליטה של שארית.

<שירה סופר סתיו: הרציף חייב לקלוט שארית של מטען של אנייה שבה הם מטפלים.

<שירה סופר סתיו: זאת אומרת אם הם מקבלים את האנייה יש להם ההיתרים והרגולציה הסביבתית הנדרשת מטעם המשרד להגנת הסביבה ממילא מאחר שהם מטפלים במתקן.

<שירה סופר סתיו: לכן לא נדרש כאן שינוי נוסף מעבר למתקן קליטה שצריך להקצות.

<שירה סופר סתיו: לא לחינם השתמשנו במונח "הקצאה" ולא "התקנה" משום שאנחנו מבינים שזה יכול להיות גם מתקן נייד.

<שירה סופר סתיו: יכול להיות שתהיה אפשרות גם לכמה חברות מפעילות.

<שירה סופר סתיו: למשל במחוז צפון יש כבר כמה חברות מפעילות.

<שירה סופר סתיו: זה כבר כפוף לשיקולים שלהם ולסוגי החומרים שבהם הם מטפלים.

<שירה סופר סתיו: יכול להיות שאפשר לעשות הקצאה משותפת, לפי סוגי החומרים כאמור.

<שירה סופר סתיו: אבל למיטב ידיעתנו, היום זה לא רלוונטי לגדות צפון משום שהם מקבלים רק חומרים מסוג Y ו-Z ולא חומרים מסוג X שמחייבים מתקן קליטה.

<שירה סופר סתיו: כך שאין כאן בשורה או הכבדה שנדרשת לציון.

<שירה סופר סתיו: אפשר להקריא את עיקרי ההסדרים, ואפשר להתחיל לקרוא.

יעקב פרי: אני מציע שאם אין למישהו מהמשתתפים כאן

יעקב פרי: חידוש מרענן לוועדת הכלכלה אנחנו יכולים פשוט להתחיל להקריא.

יעקב פרי: אני צריך להצביע?

<מרב תורג'מן: כן.

<מרב תורג'מן: על כל סעיף.

יעקב פרי: אוקיי.

יעקב פרי: אז אני, כנראה, אצביע בעד.

יעקב פרי: שירה, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: עשינו כמה שינויים בעקבות ישיבה שערכנו עם היועצת המשפטית של הוועדה, והעברנו נוסח מתוקן.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): תקנות הנמלים (חומרים נוזלים מזיקים בצובר), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיף 60 (1) (ד),(יא), (יד), (יז) ו- (2) (א),(ג), (ח) לפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל"א - 1971 (להלן - הפקודה), לפי הצעת רשות הספנות והנמלים מכוח סעיף 32(א) לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 (להלן-חוק רשות הספנות והנמלים), לאחר היוועצות בשר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977, אני מתקין תקנות אלה:

<מרב תורג'מן: האם לא נדרש להוסיף את סעיף קטן 60(1)(ו) לסעיפי ההסמכה?

<מרב תורג'מן: "הסדרת העמדה שבה ייטען או יפרוק כלי שיט את מטענו, יעלה או יוריד את נוסעיו או יטעון או יפרוק נטל בנמל".

<מרב תורג'מן: זה סעיף ההסמכה בפקודה שמדבר על הסרת העמדה שבה יטעון או יפרוק כלי שיט את מטענו, יעלה או יוריד את נוסעיו.

<מרב תורג'מן: "נוסעיו" זה לא רלוונטי, אבל נטל בנמל ופריקה זה כן רלוונטי.

<יהודה היימליך: נוכל, בבקשה, לקרוא את הסעיף כולו כי זה מה שאמרתי – הנושא של נטל בנמל מקיף כמעט את כל האניות בנמל.

<יהודה היימליך: השאלה אם זה מתייחס לזה כי פה נשמעו שמות שזה לא - -

יעקב פרי: זה סעיף כללי.

יעקב פרי: אני אקריא לך אותו: 60(1)(ו) - "הסדרת העמדה שבה יטעון או יפרוק כלי שיט את מטענו או יעלה או יוריד את נוסעיו או יטעון או יפרוק נטל בנמל".

<מרב תורג'מן: יש פה פריקה של מטען, ולכן חשבתי שאולי ראוי שגם סעיף ההסמכה יהיה.

<שירה סופר סתיו: אפשר להוסיף אותו.

<מרב תורג'מן: אם הוא לא רלוונטי אז לא, אם הוא רלוונטי אז הוא צריך להיות.

<שירה סופר סתיו: זה יותר מתייחס למיקום של האנייה, ואנחנו לא ממש מתייחסים למיקום שלה ברציף.

<שירה סופר סתיו: לדעתנו, זה לא נחוץ, אבל זה לא יגרע.

<יהודה היימליך: אני רוצה קצת להסביר מה קורה עם מי נטל בנמל.

<יהודה היימליך: כמו שהסביר פה חברי, אניות שמגיעות לטעון בנמלי ישראל מגיעות בדרך כלל ריקות.

<יהודה היימליך: בחברת נמל אשדוד יש אניות שמגיעות לטעון דשנים ואניות שמגיעות לטעון גרוטאות, ולאו דווקא דלקים, והן מגיעות ריקות.

<יהודה היימליך: האניות האלה מלאות במי נטל כדי שיוכלו להיכנס לנמל ביציבות ובבטחה.

<יהודה היימליך: כשהן מגיעות לנמל הן טוענות את המטען שהן צריכות לטעון, ובמקביל פורקות את מי הנטל לתוך הנמל.

<יהודה היימליך: לכן שאלתי האם הדברים האלה קשורים לתקנות כאן, כי הדבר הזה נעשה בנמלים בדרך שגרה.

קדוש: כל האניות שאתה תיארת הן אניות שלא נושאות חומרים נוזלים מזיקים – על זה אנחנו מדברים.

קדוש: זאת אומרת על מכליות.

<יהודה היימליך: זאת אומרת כל התקנות האלה מתייחסות רק לאניות שנושאות מזיקים - -

<שירה סופר סתיו: חומרים מזיקים בצובר.

קדוש: מכליות, בקיצור.

קדוש: לא אניות צובר, ולא אניות גרוטאות, לא מטען כללי.

קדוש: מי הנטל האלה לא קשורים לזה.

יעקב פרי: אני הבנתי, ואני מקווה שגם אתה הבנת.

יעקב פרי: נמשיך בהקראה – פרשנות ותחולה.

יעקב פרי: סיכמנו שאת סעיף (ו) כרגע אין צורך וממי הנטל כרגע ירד מאתנו הנטל.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק א': פרשנות ותחולה הגדרות 1.

<שירה סופר סתיו: בתקנות אלה: "אימ"ו" – הארגון הימי הבין-לאומי לענייני ספנות שישראל חברה בו; "אנייה" – מכלית חומרים נוזלים מזיקים או מכלית כימיקלים; "אנייה ישראלית" – כל אחת מאלה: אנייה הרשומה במרשם הישראלי, לרבות אנייה החייבת ברישום או הופטרה ממנו, לפי החוק האמור; למעט לעניין פרק ד' - אנייה הרשומה או החייבת ברישום בפנקס הרישום המתנהל לפי חוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי), התשס"ה – 2005;

<שירה סופר סתיו: בעניין הזה אני רוצה להבהיר שהמעטנו את פרק ד' משום שפרק ד' מתייחס למתן תעודות לאניות ישראליות.

<שירה סופר סתיו: הפסקה הזאת מתייחסת לאניות שהם בשליטה של גורם ישראלי.

<שירה סופר סתיו: יש לנו מרשם של אניות כאלה, אבל הדגל שלהן הוא זר.

<שירה סופר סתיו: לכן הדגל מוציא את התעודה שלהם, ואנחנו המעטנו אותם לצורך העניין.

יעקב פרי: בסדר.

יעקב פרי: תודה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): "אנייה שנבנתה" – כל אחת מאלה: אנייה שהשדרית שלה הונחה, או שנמצאת בשלב בנייה דומה; לעניין זה, "שלב בניה דומה" אם התקיימו שניים אלה– (א) מתחילה בנייה הניתנת לזיהוי עם אנייה; (ב) התחילה הרכבתה של האנייה המכילה 50 טון לפחות או אחוז אחד מהמאסה המשוערת של כל חומר הבנייה, הנמוך מביניהם;

<מרב תורג'מן: זה שלב בנייה ברור.

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: אם אני הבנתי אז כנראה שגם חלק אחר גם הבין.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): כלי שיט שהוסב למכלית כימיקלים יראו אותו, לעניין הוראות תקנות אלה ומבלי לגרוע מתקנה 15א לתקנות בטיחות השיט, כמכלית כימיקלים שנבנתה בתאריך שבו החלה ההסבה, ולא משנה מהו תאריך בנייתה; ואולם, לא יראו אנייה שנבנתה לפני 1 ביולי 1986 ושקיבלה אישור לפי הקוד לכימיקלים בצובר להוביל רק את המוצרים המזוהים על ידי הקוד האמור כחומרים בעלי סיכוני זיהום בלבד, כאנייה שהוסבה למכלית כימיקלים; "ארגון מוכר" – חברת סיווג שמנהל הרשות הכיר בה לעניין תקנות אלה ורשאי הוא לאשר לה להנפיק את התעודה; "אתר אינטרנט" – אתר האינטרנט של משרד התחבורה שכתובתו http://spa.mot.gov.il; "בודק מוסמך" – מפקח כלי שיט, או ארגון מוכר שהמנהל הסמיכו לכך; "האזור הימי" – כהגדרתו בחוק ספנות חופית (היתר לכלי שיט זר), התשס"ו – 2005; "האמנה" – האמנה הבין-לאומית בדבר מניעת זיהום מאניות, 1973, כפי שתוקנה בפרוטוקול מ- 1978 שישראל צד לה; "היבשה הקרובה ביותר" – כהגדרתה בתקנות הנמלים השלכת אשפה מכלי שיט; "המנהל" - סגן מנהל הרשות לעניינים טכניים או מי שהוא הסמיך לעניין מסוים;

יעקב פרי: פה נשאלתי על-ידי עוזרתי הנאמנה מרב לימיני, למה סגן ולא מנהל?

יעקב פרי: אני מבין שזה יגיע יותר מאוחר, אבל את יכולה כבר עכשיו להתייחס, אז תפתרי את העסק אחר כך.

<שירה סופר סתיו: אין לי בעיה להתייחס עכשיו.

<שירה סופר סתיו: בדיני הספנות והנמלים מקובל שהסמכויות המקצועיות ניתנות למנהל.

יעקב פרי: לסגן.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: הוא סגן מנהל הרשות, אבל הוא מנהל המחלקה הטכנית, והוא הגורם המקצועי הבכיר ביותר שיש לו הידע והמקצועיות הנדרשת לקבל את ההחלטות.

יעקב פרי: אין פה רק בעיה של ידע, יש פה בעיה של אחריות כבדה.

יעקב פרי: מהזמן הקצר שאני נמצא בבית המחוקקים למדתי שבדרך כלל נוהגים לתת את האחריות למנהל.

<שירה סופר סתיו: אני מסכימה.

<שירה סופר סתיו: אני מודעת לעובדה הזאת, וזה נשקל על-ידינו, אבל יש גם מקום ליצור אחידות מסוימת.

<שירה סופר סתיו: בדיני הספנות והנמלים כך זה מקובל.

<שירה סופר סתיו: אם היום אני אקבע ואתן את הסמכויות למנהל הרשות אני אצור חריג.

יעקב פרי: זה לא כל כך עקרוני, אני פשוט שואל כי לעומת שדות או עיסוקים נוספים זה נראה קצת שונה ומוזר.

יעקב פרי: אבל אם את אומרת שזה נוהג בנושא הספנות לא ניכנס לריב.

<שירה סופר סתיו: זה מקובל.

<שירה סופר סתיו: אם תרצו להתרשם תוכלו בהחלט לראות בתקנות הנמלים (בטיחות השיט).

יעקב פרי: אנחנו מאמינים לך.

יעקב פרי: עד כה לא יצא משהו שאת לא יוצרת אי אמון.

קדוש: אני רוצה להוסיף שרוב ההפניות למנהל כסגן מנהל הרשות הן הפניות טכניות – מתי לתת תעודה, מתי מקרה כזה או אחר - -

יעקב פרי: אני התייחסתי רק לעניין שיש הפרה או ערובה.

יעקב פרי: שם זה נראה לי הרבה יותר כבד.

יעקב פרי: אני לא מזלזל בסגן המנהל – ההפך הוא הנכון – אבל אם אתם אומרים שזה מה שנהוג בספנות ועדת הכלכלה לא תיקח על עצמה לחרוג מן השורה.

<שירה סופר סתיו: (המשך הקראה): "המרשם הישראלי" – כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט); "הנספח" – הנספח השני לאמנה, שעניינו מניעת זיהום הים מחומרים נוזלים מזיקים בצובר מאניה לרבות תוספותיו; "הרשות" – רשות הספנות והנמלים , שהוקמה לפי סעיף 2 לחוק רשות הספנות והנמלים; "חברת סיווג" – גוף שעיסוקו סיווג, בדיקה, סקירה של כלי שיט ופיקוח עליהם, החבר באיגוד חברות הסיווג הבין- לאומי (IACS); "חומר מתמצק" – חומר נוזלי מזיק שמתקיים בו אחד משני התנאים הבאים: חומר שנקודת ההמסה שלו היא פחות מ-15 מעלות צלסיוס ונמצא בטמפרטורה של פחות מ-5 מעלות צלסיוס מעל לנקודת ההמסה שלו במועד הפריקה; חומר שנקודת ההמסה שלו היא 15 מעלות צלסיוס או יותר הנמצא בטמפרטורה של פחות מ-10 מעלות צלסיוס מעל לנקודת ההמסה שלו במועד הפריקה; "חומר נוזלי" – חומר נוזלי שלחץ האדים המוחלט שלו אינו עולה על 0.28 מגה פסקל (MPa) בטמפרטורה של 37.8 מעלות צלסיוס; "חומר נוזלי מזיק" – כל חומר המצוין בטור 'סוג הזיהום' של פרק 17 או 18 לקוד הבין- לאומי לכימיקלים בצובר או המוערך זמנית לפי תקנה 3(ב) כשייך לסוג x, סוג y או סוגz ; "חומר עתיר צמיגות" – חומר נוזל מזיק בסוג X או סוג Y בעל צמיגות השווה או עולה על 50 מיליפסקל שניה (mPa.s) בטמפרטורת הפריקה; "חוק הספנות כלי שיט" – חוק הספנות (כלי שיט), התש"ך -1960 ; "יום השנה" – היום והחודש של כל שנה שיתאימו לתאריך התפוגה של התעודה הבין- לאומית למניעת זיהום להובלת חומר נוזל מזיק בצובר; "מדינת הדגל" – כמשמעותה בתקנה 52א לתקנות הנמלים בטיחות השיט;

יעקב פרי: אם למישהו תוך כדי ההקראה יש הערות או שאלות או בקשות לשינויים שירים את ידו, כי אחרת נרוץ עם הקריאה.

יעקב פרי: בבקשה, שירה.

יעקב פרי: זה כמובן אפליקטיבי לחברות ולחברי כנסת.

<שירה סופר סתיו: (המשך הקראה): "מי נטל" – מי ים שכלי שיט ללא מטען, או עם מטען חלקי, נושא לצורך הפלגתו הבטוחה; "מדריך הציוד והתפעול" (P

<מרב תורג'מן: אתם יכולה, בבקשה, להסביר את השינוי בהגדרה?

<מרב תורג'מן: ביקשתם כאן להסמיך מפקח נוסף לפי חוק הגנת הסביבה, אז אנחנו נשמח לשמוע מה הסיבה.

<איריס שליט: אני מהלשכה המשפטית במשרד להגנת הסביבה.

<איריס שליט: ב-2010 עבר חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה) שאיחד את כל הסמכויות גם של פיקוח וגם של אכיפה של כל מפקחי המשרד שמי שממנה אותם זה השר להגנת הסביבה.

<איריס שליט: הסמכויות לפי החוק הזה כוללות סמכויות כמו למשל תפיסה של מסמכים, עיכוב, חקירה וכן הלאה.

<איריס שליט: נעשו תיקונים מקיפים בכל החוקים האחרים כדי שהסמכות למינוי של מפקחים מטעם המשרד תישאר של השר להגנת הסביבה; ונשארת הסמכות של השרים האחרים, במקרה הזה גם של שר התחבורה למנות גם מפקחים מטעמו שהם אינם עובדי המשרד.

<איריס שליט: הייתה חשיבות לעשות פה את התיקון העקיף הזה ולהפנות לחוק הגנת הסביבה כדי שהמפקחים של היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית יוכלו להפעיל את הסמכויות שלהם שקבועות רק בחוק ההוא גם כשהם מבצעים את הפעולות שלהם לפיקוח בחוק הזה.

<מרב תורג'מן: נשאלת השאלה אם יש הסמכה לזה.

<מרב תורג'מן: האם מכוח הפקודה יש הסמכה להסמיך מפקח מכוח חוק אחר?

<איריס שליט: כשכתוב פה: "מפקח כמשמעותו בסעיף 6 לפקודה למניעת זיהום ים בשמן" זה בעצם כל המפקחים שמוסמכים מכוח הפקודה.

<איריס שליט: אבל היום המפקחים שמוסמכים מכוח הפקודה הם לא המפקחים של המשרד.

<איריס שליט: המפקחים של המשרד מוסמכים מכוח חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה).

<איריס שליט: לכן צריך לשבץ את שני הדברים – גם את אלה וגם את אלה שמוסמכים מהמשרד.

יעקב פרי: תודה רבה לך.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): "נהלי הרשות" – נהלים שהחליט המנהל המבוססים על הוראות הנספח, לפי העניין, לשם הסדרת יישום התקנות המפורסמים באתר האינטרנט של משרד התחבורה; "סוגX ", "סוג Y","סוג Z" - כמשמעותם בתקנה 4; "עומק מים" - העומק המסומן במפה ימית, לפי העניין; "פקודת מניעת זיהום מי ים בשמן" – פקודת מניעת זיהום מי ים בשמן [נוסח חדש], התש"ם - 1980 ; "PPM" - 1 מ"ל למטר מעוקב ( ml/m3); "צנרת קשורה" – הצינור המשמש לפריקת המטען שתחילתו בנקודת היניקה במכל המטען וקצהו בחיבורו בחוף, ולרבות כל הצנרת, המשאבות והמסננים של האנייה המחוברים אליו בצורה פתוחה; "קברניט" – מי שבידו הפיקוד על אנייה; "קוד בין-לאומי לכימיקלים בצובר" – הקוד הבין-לאומי לבנייה ולציוד אניות המובילות כימיקלים מסוכנים בצובר (קוד IBC) לרבות תוספותיו; "קוד לכימיקלים בצובר" – הקוד לבנייה ולציוד אניות המובילות כימיקלים מסוכנים בצובר (קוד BCH) לרבות תוספותיו; "שארית" – שארית של חומר נוזלי מזיק, שמיועדת לסילוק; "תערובת מים עם שארית" – שארית שנוספו אליה מים כגון, לצורך ניקוי מכל, הוספת מי נטל, או איסוף מי שיפוליים; "תאריך" - היום, החודש והשנה; "תיקון, שינוי או חידוש מהותי"- תיקון, שינוי או חידוש, לפי העניין, שיש בו כדי להשפיע על הובלה או ריקון של חומרים נוזלים מזיקים בצובר, ובכלל זה תיקון, שינוי או חידוש של אחד מאלה: המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומרים; "תעודה" – התעודה הבין-לאומית למניעת זיהום מהובלת חומרים נוזלים מזיקים בצובר, שנוסחה מובא בתוספת הראשונה; "תקנות הנמלים בטיחות השיט" - תקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ"ג-1982 ; "תקנות הנמלים השלכת אשפה מכלי שיט" - תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט), התש"ע-2010 ; "תקנות למניעת זיהום מי ים בשמן" - תקנות למניעת זיהום מי ים בשמן (ביצוע האמנה), התשמ"ז – 1987 .

יעקב פרי: לפני שאני מעלה להצבעה יש הערות?

יעקב פרי: אין.

יעקב פרי: אני מצביע על כל סעיף 1.

יעקב פרי: מי בעד?

יעקב פרי: בעד סעיף 1– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 1 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): תחולה 2.

<שירה סופר סתיו: (א) תקנות אלה יחולו על אנייה שהיא אחת מאלה: אנייה המובילה חומרים נוזלים מזיקים בצובר כשהיא במימי החופין של ישראל; אנייה ישראלית המובילה חומרים נוזלים מזיקים בצובר – גם כשהיא מחוץ למימי החופין של ישראל; מכלית חומרים נוזלים מזיקים שמובילה מטען הכפוף להוראות פקודת מניעת זיהום מי ים בשמן;

יעקב פרי: (ב) קטן מחוק, נכון?

יעל כהן-פארן: עוד לא הגענו ל-(ב), אבל הוא מחוק.

יעקב פרי: אם הוא מחוק אני יכול להצביע על סעיף 2.

יעל כהן-פארן: אבל למה הוא נמחק?

<שירה סופר סתיו: נמחק בעקבות ישיבת הכנה שלנו עם היועצת המשפטית של הוועדה.

<שירה סופר סתיו: הוא למעשה מגולם בפסקה (3).

<מרב תורג'מן: הניסוח היה לא ברור, ואיכשהו הפנה לפקודת מניעת זיהום מי ים בשמן, וביקש להחיל - - - הייתה קונסטלציה בעייתית של החקיקה, אבל אנחנו שינינו את זה.

<מרב תורג'מן: המהות נכללת בפסקה (3).

יעקב פרי: אין הערות?

יעקב פרי: אין.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 2?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 2– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 2 אושר.

יעקב פרי: פרק ב', בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ב': סיווג חומרים נוזלים מזיקים לפי דרגת סיכונם חובת סיווג חומרים נוזלים מזיקים 3.

<שירה סופר סתיו: (א) למטרות תקנות אלה יסווגו החומרים הנוזלים המזיקים לארבע דרגות סיכון לזיהום הים, לפי רמת הסיכון הסבירה העלולה להיגרם כתוצאה מהרקתם לים עקב ניקוי מכלים או פריקת מי נטל, כמפורט בתקנה 4.

<שירה סופר סתיו: (ב) הרשות תסווג את החומרים בהתאם לנוהל הרשות המבוסס על מוסף 1 לנספח, ורשאית היא להעריך זמנית סיווג חומר מסוים בהסכמת הרשות המוסמכת במדינה המעורבת בהובלה.

יעקב פרי: הערות?

יעקב פרי: אין.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 3?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 3 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 3 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סיווג החומרים הנוזלים המזיקים 4.

<שירה סופר סתיו: (א) סוג X - חומרים נוזלים מזיקים המוערכים כסיכון חמור למשאבים הימיים או לבריאות האדם, ועל כן מצדיקים את האיסור על הרקה לסביבה הימית.

<שירה סופר סתיו: (ב) סוג Y- חומרים נוזלים מזיקים המוערכים כסיכון למשאבים הימיים או לבריאות האדם, או כגורמים לפגיעה במיתקנים או בשימושים מותרים אחרים בים, ועל כן מצדיקים הגבלה על האיכות והכמות של ההרקה לסביבה הימית.

<שירה סופר סתיו: (ג) סוג - Z חומרים נוזלים מזיקים המוערכים כסיכון קל למשאבים הימיים או לבריאות האדם, ועל כן מצדיקים הגבלות בחומרה מופחתת על האיכות והכמות של ההרקה לסביבה הימית.

<שירה סופר סתיו: (ד) חומרים אחרים - חומרים המצוינים כ- OS (Other Substances)

<שירה סופר סתיו: בטור סוג הזיהום שבפרק 18 לקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר, שאינם מסוג X, סוג Y או סוג Z , כי לעת עתה, הם נחשבים כאילו אינם גורמים כל נזק למשאבים הימיים, לבריאות האדם, למתקנים או לשימושים מותרים אחרים בים כתוצאה מהרקתם לים עקב ניקוי מכל או אחרי פעילות הרקת מי נטל.

יעקב פרי: מסבירים פה את X, Y ו-Z שהופיעו בהגדרות.

<מרב תורג'מן: הן הפנו לתקנה 4.

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: אבל אני מודה שסעיף קטן (ד) קצת קשה לי להבנה.

יעל כהן-פארן: "כל שאר החומרים" – זה מאוד כללי.

<שירה סופר סתיו: מדובר על חומרים שהיום אין מגבלה להוריק אותם כי הם לא מוכרים - -

יעקב פרי: לא נחשבים חומרים מזיקים.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: הם מוגדרים בטור סוג הזיהום שבפרק 18 לקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר.

<שירה סופר סתיו: זאת רשימה מסוימת, אבל היא לא מוכרת כיום כגורמת נזק למשאבים הימיים ולמה שאנחנו רוצים להגן עליו בתקנות האלה.

יעל כהן-פארן: אז אין שום הגבלה להרקתם?

<מרב תורג'מן: נכון, היא מוחרגת.

יעל כהן-פארן: זה תואם לאמנה?

<שירה סופר סתיו: בוודאי.

יעל כהן-פארן: אם אפשר להציע תוספת לסעיף 4(א) – "אכן מצדיקים את האיסור" – אני מציעה להוסיף "המוחלט".

יעל כהן-פארן: משהו שידגיש את זה.

יעקב פרי: לחזק את האיסור הזה.

<מרב תורג'מן: כשיש איסור אז ברור שהוא מוחלט.

יעל כהן-פארן: כן, אבל זה ניואנס.

יעל כהן-פארן: אם אין התנגדות - -

יעקב פרי: השאלה היא לא התנגדות, אלא האם אנחנו יכולים.

יעקב פרי: זה הרי תקנות שמיובאות אלינו.

יעל כהן-פארן: אסור לגעת בהן.

יעקב פרי: לא שאסור לגעת בהן, אבל בעדינות.

יעל כהן-פארן: הן מיובאות מהאמנה, אתה מתכוון?

<שירה סופר סתיו: בוודאי.

יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים איך באמנה כל מדינה רוצה שיהיה ניסוח לפי מה שמתאים לאינטרסים שלה.

יעל כהן-פארן: השאלה אם אנחנו מחויבים, כי זה הרי תרגום לעברית.

יעקב פרי: אנחנו יכולים להוסיף פה "איסור מוחלט"?

<מרב תורג'מן: אני לא חושבת שזה נחוץ כי ברגע שכתוב "איסור" ברור שהוא מוחלט.

<שירה סופר סתיו: לדעתי, זה מיותר.

<שירה סופר סתיו: אפשר להיצמד ללשון האמנה.

<שירה סופר סתיו: יש מקרים שבהם אפשר לסטות, אבל פה זה לא נחוץ.

<שירה סופר סתיו: יש הסדרים מאוד מפורטים שנגיע אליהם, מה אפשר לעשות עם X.

יעל כהן-פארן: אוקיי, בסדר.

יעקב פרי: אני מעלה את 4 להצבעה.

יעקב פרי: מי בעד?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 4 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 4 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): איסור הובלה 5.

<שירה סופר סתיו: לא יוביל אדם באנייה חומר נוזלי מזיק בצובר, מי נטל או מי שטיפת מכלים המכילים שארית או תערובת מים עם שארית, אלא אם כן החומר סווג או הוערך זמנית.

<מרב תורג'מן: ברור מהם מי שטיפת נחלים?

<שירה סופר סתיו: אנחנו חושבים שכן.

<שירה סופר סתיו: אלה המים שבהם שוטפים את המכל.

<שירה סופר סתיו: לדעתנו, זה מונח שלא דורש הגדרה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 5?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 5 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 5 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הסדרת סיווג חומרים חדשים 6.

<שירה סופר סתיו: המבקש להוביל חומר נוזלי מזיק שטרם סווג, בצובר, יגיש למנהל בקשה לסווגו בצירוף פרטי החומר המבוקש כמפורט במוסף 1 לנספח.

יעקב פרי: מי בעד 6?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 6 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 6 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ג': בדיקות של אניות ישראליות הנושאות חומרים נוזלים מזיקים בצובר סימן א': חובת עריכת בדיקות בדיקות כלי שיט בידי בודק מוסמך 7.

<שירה סופר סתיו: (א) אנייה ישראלית המובילה או המיועדת להוביל חומרים נוזלים מזיקים בצובר תיבדק, בידי בודק מוסמך, כמפורט בפרק זה.

<שירה סופר סתיו: (ב) מינה מנהל הרשות ארגון מוכר לבודק מוסמך, יסמיכו לפחות בסמכויות המפורטות בפסקאות (1) ו-(2): לדרוש תיקונים באנייה; לבצע בדיקות אם התקבלה בקשה מהרשויות המתאימות של מדינת נמל אותו פוקדת האנייה.

יעקב פרי: זאת אנייה שמיועדת להעביר נוזלים, והיא צריכה לעשות את הפרוצדורה הזאת לפני שהיא מעבירה את הנוזלים?

<שירה סופר סתיו: זה סעיף הסמכה של סמכויות של בודק מוסמך שמקנה לו סמכות לבדוק אנייה ישראלית, גם אנייה שמיועדת להוביל כי יש בדיקה ראשונית.

<דרור וגשל: סימן ב' מדבר על הבדיקות שהיא צריכה לעבור.

<דרור וגשל: פה רק הסמכנו את מי שיבדוק.

יעקב פרי: הבנתי.

קדוש: גם האניות האלה.

יעקב פרי: אני אחדד פה קצת: כל אנייה צריכה לעבור בדיקות וצריכה שיהיו לה תעודות.

יעקב פרי: גם האניות האלה בלי כל קשר להובלה של מטען באותו רגע.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 7?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 7 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 7 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ב': הבדיקות חובת העמדה לבדיקה 8.

<שירה סופר סתיו: בעל אנייה ישראלית או קברניטה חייב להעמידה לבדיקה, כמפורט בפרק זה.

יעקב פרי: ברור.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 8?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 8 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 8 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): בדיקה ראשונית 9.

<שירה סופר סתיו: אנייה ישראלית תיבדק בידי בודק מוסמך בבדיקה ראשונית לפני הכנסת האנייה לשירות או לפני שהתעודה הדרושה לפי תקנה 21 מונפקת בפעם הראשונה, אשר תכלול בדיקה מלאה של המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומרים ותוודא שהם מקיימים במלואם אחר דרישות תקנות אלה (להלן – הבדיקה הראשונית).

יעקב פרי: לא נראה לי בעייתי.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 9?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 9 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 9 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): בדיקה שנתית 10.

<שירה סופר סתיו: (א) אנייה ישראלית תיבדק בידי בודק מוסמך בבדיקה כללית אחת לשנה בתוך שלושה חודשים לפני או אחרי יום השנה של התעודה, אשר תכלול בדיקה של המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומר, ותוודא שהם תוחזקו בהתאם לדרישות תקנות אלה ונמצאים במצב תקין (להלן- בדיקה שנתית).

<שירה סופר סתיו: (ב) הבודק המוסמך יאמת את ביצוע הבדיקה השנתית בתעודה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 10?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 10 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 10 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): בדיקת ביניים 11.

<שירה סופר סתיו: (א) אנייה ישראלית תיבדק בידי בודק מוסמך בבדיקת ביניים, בתוך שלושה חודשים לפני או אחרי יום השנה השני או יום השנה השלישי של התעודה; בדיקה כאמור תכלול בדיקה מלאה של הציוד, מערכות הצנרת והמשאבות, ותוודא שהם מקיימים אחר דרישות תקנות אלה ונמצאים במצב תקין (להלן- בדיקת ביניים).

<שירה סופר סתיו: (ב) בדיקת הביניים תבוא במקום אחת הבדיקות השנתיות.

<שירה סופר סתיו: (ג) הבודק המוסמך יאמת את ביצוע בדיקת הביניים בתעודה.

<מרב תורג'מן: אני מוכרחה לציין שלא כל כך הבנתי את הנחיצות בבדיקת הביניים משום שהיא למעשה מחליפה את הבדיקה השנתית, והיא מבוצעת בקרבה לבדיקה השנתית.

<שירה סופר סתיו: היא מחליפה את אחת הבדיקות השנתיות או בשנה השנייה או בשנה השלישית.

<שירה סופר סתיו: חשוב להבין שיש כאן שיטה אחידה של בדיקות לא רק בנספח הזה, אלא באמנה וגם בסולסט, שיטה אחידה שנקראת הרמונייז, ואנחנו מחויבים לה.

<מרב תורג'מן: מה הצורך שלהן?

<מרב תורג'מן: למה הן נועדו להחליף את הבדיקה השנתית?

<מרב תורג'מן: למה לא לבצע בדיקה שנתית?

<מרב תורג'מן: מבצעים בדיקה שנתית, אבל קוראים לה בדיקת ביניים.

יעקב פרי: למה נחוצה בדיקת ביניים אם יש בדיקה שנתית?

קדוש: היא יותר עמוקה.

יעקב פרי: בדיקת הביניים היא יותר עמוקה מהבדיקה השנתית?

קדוש: כן.

קדוש: כמו בדיקת אמצע.

יעקב פרי: כנראה, לא נבין לגמרי בסוף.

<שירה סופר סתיו: שימו לב למינוח.

<שירה סופר סתיו: כתוב כאן: "בדיקה מלאה של הציוד".

יעקב פרי: זה לא מפריע לנו שיש בדיקה.

יעקב פרי: שואלים למה יש כפילות, גם שנתית וגם ביניים.

יעקב פרי: אתה טוען שבדיקת הביניים היא הרבה יותר עמוקה, ואנחנו בוודאי לא נתנגד.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 11?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 11 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 11 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): בדיקת חידוש 12.

<שירה סופר סתיו: אנייה ישראלית תיבדק בידי בודק מוסמך בבדיקת חידוש במרווח זמן שיחליט לגביו המנהל שלא יעלה על 5 שנים בכפוף לאמור בתקנות 25 ו- 28 עד 30, אשר תכלול בדיקה מלאה של המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומרים ותוודא שהם מקיימים במלואם אחר דרישות תקנות אלה (להלן- בדיקת חידוש).

יעקב פרי: רגע אחד התייעצות לגבי סעיף 11.

<מרב תורג'מן: לא, לא.

<מרב תורג'מן: סעיף 12.

<מרב תורג'מן: היא הקריאה את סעיף 12, וזה נוגע לסעיף 12.

<מרב תורג'מן: אנחנו כבר קיימנו על ההערה הזאת דין ודברים גם עם משרד המשפטים, וכמובן, גם עם שירה מרשות הספנות והנמלים.

<מרב תורג'מן: עלתה השאלה האם לא נדרש לקבוע תקופת מינימום.

<מרב תורג'מן: הרי מסמיכים כאן את הבודק לקבוע בדיקה של טווח זמן עד חמש שנים.

<מרב תורג'מן: השאלה היא מה מרווח שיקול הדעת שלו, והאם הוא יכול לקבוע שתתבצע בדיקה אחת לחודשיים או לפרק זמן שהוא לעתים לא סביר ולא נחוץ.

<מרב תורג'מן: לכן השאלה היא האם לא נדרשת כאן הבהרה בסעיף כדי לתחום את שיקול הדעת של אותו בודק.

יעקב פרי: אנחנו פוחדים שיהיה בודק שירצה להתעמר.

<שירה סופר סתיו: כן, אנחנו מבינים את החשש.

יעקב פרי: צריך לעשות מרווחי זמן מחייבים.

<שירה סופר סתיו: אנחנו שקלנו את הנושא הזה.

<שירה סופר סתיו: כמו שציינתי קודם אנחנו לא פועלים פה על דעת עצמנו מבחינת המרווחים של סט הבדיקות, ותוקף התעודה זאת שיטה אחידה ומחייבת בכל האמנות.

<שירה סופר סתיו: אנחנו חוששים ממצב שבו אם נקבע הסדר שונה נקבל על זה הערה במבדק עתידי שייערך לנו.

<שירה סופר סתיו: מעבר לכך - -

יעקב פרי: כלומר אנייה צריכה להיבדק לפחות אחת לחמש שנים?

<שירה סופר סתיו: לא לפחות.

<שירה סופר סתיו: התעודה צריכה לא לעלות על תוקף של חמש שנים, ואין התייחסות לתוקף מינימלי.

יעקב פרי: לרצפה.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: אבל מעבר לעובדה שיש כאן שיטה אחידה יש היגיון מאחורי הדברים משום שמשך התוקף ומועד הבדיקה הבא שייקבע לאנייה תלויים במצב האנייה וגם בסוג החומר שהיא מובילה.

<שירה סופר סתיו: לכן חשוב לנו לשמור על שיקול הדעת של הבודק המוסמך.

<מרב תורג'מן: אז נתחם את שיקול הדעת לפי מצב האנייה ולגיל האנייה – שיקולים שראוי לשקול אותם כשהם קובעים את תוקף התעודה.

<מרב תורג'מן: אני אשמח אם עורך דין וגשל ממשרד המשפטים יתייחס לזה.

יעקב פרי: הם פוחדים שהגויים יכעסו עליהם.

יעקב פרי: אתם רוצים להתייחס?

<דרור וגשל: אפשר אולי לגדר את שיקול הדעת של הבודק או לפי ההוראות המחייבות באמנה לגבי השיקולים הרלוונטיים לקביעת המרווח, ולהעמיד אותם פה.

יעקב פרי: משום-מה חשבתי שחלק מהתשובות לשאלתך "תכלול בדיקה מלאה של המבנה, הציוד, המערכות, האביזרים" – זה אומר מה מצבה של האנייה.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: אבל אם יש לאנייה תקלה מסוימת אם לאנייה יש ליקוי מסוים הבודק המוסמך צריך לשקול גם את מהות הליקוי וגם את פוטנציאל הנזק.

יעקב פרי: הוא הסיק שיש תקלה.

יעקב פרי: הוא לא מחכה.

<שירה סופר סתיו: בוודאי שלא.

<שירה סופר סתיו: אבל יש מצבים שלמרות הליקוי עדיין מצב האנייה הוא כזה שהיא לא חייבת לעבור את התיקון מידית מבחינת הנזק שיכול להיגרם לבעל האנייה אם נעכב אותו עכשיו גם על ליקוי שלא מחייב תיקון מידי, אלא ניתן לעשות את זה בנמל הבא או אחריו.

<שירה סופר סתיו: זה בגלל מהות התיקון ובגלל שיקולים אחרים שאני לא יודעת להצביע עליהם מראש עכשיו, והם תלויי נסיבות.

<מרב תורג'מן: העניין הזה עובר כחוט השני לאורך כל התקנות זה שיקול הדעת הרחב שניתן כאן למנהל אם הוא קובע את הבדיקה וגם לגבי תוקף התעודה.

<מרב תורג'מן: אני חשבתי שאפשר לתחום את שיקול הדעת שלו כך שבבואו להחליף את תוקף התעודה הוא יבחן באופן עקרוני את מצב האנייה, את גיל האנייה.

יעקב פרי: מה היית מוסיפה בסעיף 12?

<שירה סופר סתיו: אני רוצה להפנות לתקנות אחרות שמתייחסות בצורה דומה ולא קובעות תוקף מינימלי.

<מרב תורג'מן: אני שמעתי גם את הטיעון הזה.

<מרב תורג'מן: זה נכון שיש תקנות אחרות - -

יעקב פרי: תסיימי, ואנחנו נתייחס.

<שירה סופר סתיו: לא נתקלנו בחשש שעליו אתם מצביעים כאן.

<שירה סופר סתיו: אנחנו עושים בדיקות אחרות לכלים שלנו, והטענה הזאת לא עלתה.

<שירה סופר סתיו: יש כאן הגבלה של שיקול דעת שיכולה לעמוד לרועץ.

<שירה סופר סתיו: צריך לקחת בחשבון שיש פה סטייה מהאמנה שאנחנו חושבים שהיא יכולה להיות בעייתית.

יעקב פרי: מישהו רוצה להביע את דעתו מתוך ניסיונו העשיר?

<יורם נאמן: העניין פשוט מאוד.

<יורם נאמן: לחברות הסיווג יש כללים, שלפיהם הם קובעים את משך הזמן.

יעקב פרי: הזמן שבין בדיקה לבדיקה.

<יורם נאמן: כן.

<יורם נאמן: המחזור של חמש שנים הוא מחזור כללי, ובאמצע יש בדיקת ביניים לאנייה.

<יורם נאמן: בדרך כלל גם בבדיקת הביניים הזאת מעלים את האנייה למבדוק.

<יורם נאמן: כאשר מעלים אותה למבדוק את כל התיקונים הקטנים שנצברו במשך שנתיים, שלוש - -

יעקב פרי: אתה אומר שזה מספק, ואין צורך להכניס תוקף מינימלי או עוד שלייקס.

<יורם נאמן: בדיוק.

<דרור וגשל: זה רק הגויים.

<דרור וגשל: אצלנו יכול להיות שהמנהל יחליט על שיקולים לא ענייניים.

<דרור וגשל: לכן חשבנו בהתחלה שבגלל שזה מבוסס על אמנה בין-לאומית - -

יעקב פרי: העניין נשקל, ואתם אומרים שהציבור יכול לעמוד בזה.

<דרור וגשל: זה גם לא קיים היום.

<דרור וגשל: כלומר אין ניסיון ישראלי.

<מרב תורג'מן: אין ניסיון, ולכן הניסיון הרלוונטי הוא באמת רק במדינות אחרות.

<דרור וגשל: יש רק ניסיון בין-לאומי, וזה עובד טוב.

<דרור וגשל: אם יהיו בעיות - -

יעקב פרי: אם נתברך ויהיה לנו ניסיון ישראלי יכול להיות שנשנה אותו.

יעקב פרי: דיה לצרה בשעתה.

<קריאה: אין היום גם אניות ישראליות, אז זה לא רלוונטי.

יעקב פרי: אנחנו נחיה עם זה.

יעקב פרי: נצביע על סעיף 12.

יעקב פרי: מי בעד?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 12 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 12 אושר.

יעקב פרי: סעיף 13, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): בדיקה נוספת 13.

<שירה סופר סתיו: אנייה ישראלית תיבדק בידי בודק מוסמך בבדיקה נוספת, כללית או חלקית, לפי הענין, אחרי שנעשה תיקון או חידוש מהותי או אחרי תיקון הנובע מחקירה לפי תקנה 20 (ג); הבדיקה הנוספת תוודא שהתיקונים או החידושים הדרושים נעשו בפועל, החומרים וטיב העבודה האמורים עומדים בדרישות התקנות מכל הבחינות והאנייה מקיימת אחר הוראות תקנות אלה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 13?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 13 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 13 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ג': תוצאות הבדיקות פעולה מתקנת 14.

<שירה סופר סתיו: מצא בודק מוסמך בבדיקה, שמצב האנייה או ציודה אינו תואם במידה מהותית את פרטי התעודה או שהאנייה אינה כשירה להפליג מבלי שתהווה איום בלתי סביר לגרם נזק לסביבה הימית, יורה הבודק המוסמך באופן מידי על נקיטת פעולה מתקנת (להלן- פעולה מתקנת); בעל האנייה או קברניטה יבצע במדויק את ההוראות לתיקון כל ליקוי שנתן לו הבודק המוסמך.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 14?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 14 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 14 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): ביטול התעודה והודעות על כך 15.

<שירה סופר סתיו: (א) לא ננקטה מידית פעולה מתקנת יבטל הבודק המוסמך את התעודה שהונפקה ויראו את האנייה כבלתי כשירה לשיט; נמצאת האנייה בנמל של מדינה שהיא צד לאמנה יודיע הבודק המוסמך על כך גם לרשויות מדינת הנמל.

<שירה סופר סתיו: (ב) בעל האנייה או קברניטה אשר נמסרה לו הודעה על ביטול התעודה כאמור בתקנת משנה (א), רשאי לערור עליה בפני מנהל הרשות בתוך 15 ימים מיום ביטול התעודה.

<שירה סופר סתיו: (ג) מנהל הרשות ייתן החלטתו בערר בתוך 24 שעות מהגשתו.

<שירה סופר סתיו: (ד) החלטת מנהל הרשות תהא סופית, וכל עוד לא החליט תעמוד הוראת הבודק המוסמך בתוקפה.

יעקב פרי: פה מנהל הרשות זה מנהל רשות הספנות והנמלים.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: מי בעד סעיף 15?

<שירה סופר סתיו: מי נגד?

<שירה סופר סתיו: מי נמנע?

<שירה סופר סתיו: בעד סעיף 15– פה-אחד

<שירה סופר סתיו: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 15 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): עיכוב אנייה עד הסרת איום בלתי סביר לנזק בסביבה הימית 16.

<שירה סופר סתיו: בוטלה תעודה לפי תקנה 15, ינקוט המנהל כל פעולה אשר תבטיח כי האנייה לא תפליג עד אשר תוכל לצאת לים או לעזוב את הנמל למטרת יציאה אל המספנה הזמינה והקרובה ביותר, מבלי שתהווה איום בלתי סביר לגרם נזק לסביבה הימית.

יעקב פרי: מרב רוצה להתייחס לכל פעולה.

<מרב תורג'מן: גם את ההערה הזאת הנציגים העיקריים מרשות הספנות מכירים.

<מרב תורג'מן: אני חשבתי שזה שיקול דעת רחב מדי.

<מרב תורג'מן: למה מתכוונים כשאומרים "כל פעולה"?

קדוש: יש כמה פעולות שאפשר לנקוט כדי למנוע מהאנייה לצאת לים.

קדוש: זה יכול להיות או לקחת את התעודה מהאנייה – אנייה לא יכולה להפליג אם אין לה תעודות תקפות באנייה עצמה; אפשר להעביר הודעה לתצפית נמל, למנוע מהנתב להגיע לאנייה ולא להוציא אותה; להודיע למשטרת ההגירה שלא ישחררו את אנשי הצוות.

קדוש: אלה הפעולות שנוקטים בדרך כלל.

יעקב פרי: למה "כל פעולה" זה רחב מדי?

יעקב פרי: את חושבת שצריך לצמצם?

<מרב תורג'מן: אני חושבת שצריך לצמצם.

<מרב תורג'מן: אני מציעה שיהיה כתוב: "ינקוט המנהל את הפעולות הדרושות כדי להבטיח שהאנייה לא תפליג".

<מרב תורג'מן: להוריד את המילה "כל".

יעקב פרי: אני נוטה לקבל.

יעקב פרי: זה גם יותר בהיר.

יעקב פרי: באיזשהו מקום מה שאתה אמרת מוסבר בעברית ברורה.

<שירה סופר סתיו: פשוט לא רצינו לעשות רשימה סדורה.

יעקב פרי: לא צריך רשימה.

יעקב פרי: למעשה, כל פעולה שתמנע את הגעת האנייה.

<מרב תורג'מן: "ינקוט המנהל את הפעולות הדרושות כדי להבטיח שהאנייה לא תפליג עד אשר תוכל לצאת לים או לעזוב את הנמל".

<מרב תורג'מן: ההמשך כפי שהקריאה.

יעקב פרי: אין בעיה.

יעקב פרי: יעל, בבקשה.

יעל כהן-פארן: אין לי בעיה עם "הפעולות הדרושות".

יעל כהן-פארן: אבל יש לי שאלת הבהרה.

יעל כהן-פארן: בסעיף 15(א) מצוין ש"אם האנייה נמצאת בנמל שהיא צד לאמנה יודיע וכו'".

יעל כהן-פארן: אם היא נמצאת בנמל של מדינה שהיא לא צד לאמנה?

יעל כהן-פארן: אני מניחה שיש כמה מדינות כאלה.

יעל כהן-פארן: מה עושים?

יעל כהן-פארן: בעצם מבטלים להם את התעודה, אבל המדינה היא לא צד לאמנה.

יעל כהן-פארן: איפה החוק הישראלי יחול?

יעל כהן-פארן: הרי זה אניות ישראליות.

קדוש: מטרת ההודעה למדינת הנמל היא הודעה פורמלית.

קדוש: זה כמו שאם תגיע לכאן אנייה זרה, ותהיה לה תקלה, וייקחו לה את התעודה ואת הדגל שלה, גם אני בתור מדינת נמל ארצה לדעת.

יעל כהן-פארן: אבל אם האנייה מגיעה למדינה שהיא לא צד באמנה אז אתה לא מודיע, נכון?

יעקב פרי: הוא מודיע למנהל הנמל, אבל מנהל הנמל יכול לא לעשות עם זה כלום או כן לעשות.

יעל כהן-פארן: לפי 15(א) הוא לא מודיע גם אם היא מדינה שהיא לא צד לאמנה.

יעל כהן-פארן: אתה מבין אותי?

יעל כהן-פארן: אולי צריך להודיע את זה לכל המדינות, לא רק לאלה שהן צד לאמנה.

<שירה סופר סתיו: אם היא לא צד באמנה היא לא יכולה לעשות עם זה כלום כי היא לא הצטרפה, והיא לא מיישמת.

יעקב פרי: זה לא מחייב אותה.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: אז איזו פעולה נוקט המנהל כדי למנוע את השיט של אותה אנייה שהתעודה שלה נלקחה אם היא בנמל שהוא לא צד לאמנה?

קדוש: אנייה לא יכולה להפליג בנמל אם אין לה תעודה.

קדוש: הם באו הרשויות המוסמכות ולקחו לה את התעודה היא לא רשאית לצאת.

קדוש: אם היא תצא היא עוברת על החוק.

יעל כהן-פארן: גם אם היא במדינת עולם - -

<שירה סופר סתיו: אם אותה מדינה היא לא צד באמנה אז אין סיבה לקחת להם את התעודה משום שאין להם סמכות כזאת.

יעל כהן-פארן: אבל מי כן לוקח את התעודה?

יעקב פרי: סליחה, יעל, אולי נשמע הסבר אז נבין.

<צבי ניקסון: אין כמעט מדינה רלוונטית בתחום ההובלה הימית של מוצרים כאלה שהיא לא חברה באמנה.

<צבי ניקסון: לכן אני לא חושב שהמצב הזה יכול לקרות באופן פרקטי.

יעקב פרי: תודה.

יעקב פרי: עוד משהו?

יעקב פרי: מרב תקרא את הנוסח החדש של תקנה 16.

<מרב תורג'מן: אני אקריא את הנוסח: 16.

<מרב תורג'מן: "בוטלה תעודה לפי תקנה 15 ינקוט המנהל את הפעולות הדרושות כדי להבטיח שהאנייה לא תפליג עד אשר תוכל לצאת לים או לעזוב את הנמל למטרת יציאה אל המספנה הזמינה והקרובה ביותר בלי שתהווה איום בלתי סביר לגרם נזק לסביבה הימית".

יעקב פרי: השינוי הזה מקובל עלינו עם השינוי הזה.

יעקב פרי: אנחנו מצביעים עם השינוי.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 16?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 16– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 16 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הודעות של ארגון מוכר 17.

<שירה סופר סתיו: ארגון מוכר יודיע לרשות על הוראה שנתן בדבר פעולה מתקנת ועל ביטול תעודה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 17?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 17 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 17 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ד' : שמירה על כשירות האנייה שמירה על כשירות האנייה 18.

<שירה סופר סתיו: בעל האנייה או קברניטה ישמרו על האנייה וציודה כך שימלאו במלואם אחר הוראות תקנות אלה באופן שהאנייה תישאר כשירה מכל הבחינות לצאת לים מבלי שתהווה איום בלתי סביר לגרם נזק לסביבה הימית.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 18?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 18 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 18 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): איסור הכנסת שינויים מהותיים באנייה לאחר השלמת בדיקה 19.

<שירה סופר סתיו: לאחר השלמת בדיקה כלשהיא הנדרשת לפי סימן ב', לא יעשה בעל האנייה או קברניטה שינוי מהותי במבנה, בציוד, במערכות, באבזרים, בסידורים או בחומרים שנבדקו ללא אישור המנהל.

<שירה סופר סתיו: לעניין תקנה זו לא יראו החלפה זהה של ציוד ואבזרים כאמור כשינוי מהותי.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 19?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 19 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 19 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ה': חובת דיווח על תאונה או פגם מהותי באנייה דיווח על תאונה או פגם מהותי ופתיחת חקירה 20.

<שירה סופר סתיו: (א) התרחשה תאונה או שנתגלה פגם המשפיע מהותית על שלמות האנייה, או על יעילותו או שלמותו של הציוד שנבדק בבדיקות לפי סימן ב', בעל האנייה או קברניטה ידווח על כך ללא דיחוי, באמצעים המהירים ביותר העומדים לרשותו, למנהל ולארגון המוכר, לפי העניין; הדיווח יהיה כמפורט בתקנה 98(ב) לתקנות הנמלים בטיחות השיט.

<שירה סופר סתיו: (ב) אם האנייה נמצאת בנמל של מדינה שהיא צד לאמנה, הקברניט או בעל האנייה ידווח על כך גם לרשויות מדינת הנמל.

<שירה סופר סתיו: (ג) קיבל המנהל דיווח כאמור בתקנת משנה (א) יורה על פתיחת חקירה; על חקירה כאמור יחולו תקנות 99 עד 101 לתקנות הנמלים בטיחות השיט.

<מרב תורג'מן: אני רק אבהיר שהתקנות שמחילים כאן על מקרים כאלה הם מינוי חוקר תאונות, סמכויות החוקר ודין וחשבון על החקירה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 20?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 20 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 20 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ד': תעודה בין-לאומית למניעת זיהום מהובלת חומרים נוזלים מזיקים בצובר סימן א': הנפקת התעודה מתן התעודה 21.

<שירה סופר סתיו: המנהל ינפיק לאנייה ישראלית תעודה בין-לאומית למניעת זיהום מהובלת חומרים נוזלים מזיקים בצובר לאחר שהבודק המוסמך מצא בבדיקה ראשונית או בבדיקת חידוש כי היא עומדת בדרישות תקנות אלה במלואן.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 21?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 21 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 21 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): התעודה 22.

<שירה סופר סתיו: התעודה תיערך כמפורט בתוספת הראשונה, בשפה העברית, כשהיא כוללת תרגום של האמור בה לשפה האנגלית; במקרה של אי התאמה או סתירה תקבע השפה העברית.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 22?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 22 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 22 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): מתן תעודה בידי גורם אחר 23.

<שירה סופר סתיו: מבלי לגרוע מסמכותו של המנהל להנפיק את התעודה לפי תקנה 21, רשאי המנהל לבקש מארגון מוכר או ממדינת חוץ שהיא צד לאמנה לבצע את בדיקת האנייה, וכשיתברר כי מולאו כל הדרישות לגביה, להנפיק לה את התעודה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 23?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 23 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 23 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ב': משך התעודה ותוקפה הגבלת תקופת תוקפה של התעודה 24.

<שירה סופר סתיו: תעודה תונפק לתקופה שיחליט לגביה בודק מוסמך, לפי העניין, ואשר לא תעלה על חמש שנים מתאריך הוצאתה.

<מרב תורג'מן: זה בהמשך להערה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 24?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 24 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 24 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): תעודה שתוקפה חמש שנים 25.

<שירה סופר סתיו: על אף האמור בתקנה 24 – כאשר בדיקת החידוש הושלמה בתוך 3 חודשים לפני תום תוקף התעודה הקיימת, התעודה החדשה תהיה תקפה מיום השלמת בדיקת החידוש ולתקופה שלא תעלה על 5 שנים מהיום שבו תם תוקף התעודה הקיימת; כאשר בדיקת החידוש הושלמה אחרי תום תוקף התעודה הקיימת, התעודה החדשה תהיה תקפה מיום השלמת בדיקת החידוש ולתקופה שלא תעלה על 5 שנים מהיום שבו תם תוקף התעודה הקיימת; כאשר בדיקת החידוש הושלמה מעל 3 חודשים לפני תום תוקף התעודה הקיימת, התעודה החדשה תהיה תקפה מיום השלמת בדיקת החידוש לתקופה שלא תעלה על 5 שנים מיום השלמת בדיקת החידוש.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 25?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 25 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 25 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה):

<שירה סופר סתיו: הארכת תעודה שתוקפה פחות מ-5 שנים 26.

<שירה סופר סתיו: הונפקה תעודה לתקופה של פחות מחמש שנים, רשאי בודק מוסמך להאריך את תוקף התעודה, מעבר לתום תוקפה, לתקופה המרבית כמפורט בתקנה 24, ובלבד שמצא כי נערכו הבדיקות השנתיות ובדיקת הביניים.

<מרב תורג'מן: פה עולה השאלה האם הוא רשאי להאריך את תוקף התעודה.

<מרב תורג'מן: זאת אומרת הוא יכול להאריך את תוקף התעודה כמה פעמים עד לתקופה של חמש שנים?

יעקב פרי: התשובה היא חיובית, לדעתי.

יעקב פרי: נכון?

<קריאות: כן.

יעקב פרי: אז נצביע על סעיף 26.

יעקב פרי: מי בעד?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 26 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 26 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הארכת תעודה כשלא ניתן להנפיק תעודה חדשה או למסרה 27.

<שירה סופר סתיו: הושלמה בדיקת חידוש ולא ניתן להנפיק תעודה חדשה או למסרה לאנייה לפני תום תוקף התעודה הקיימת, רשאי בודק מוסמך להאריך את תוקף התעודה ובלבד שהארכת התוקף לא תעלה על 5 חודשים מתום תוקף התעודה הקיימת.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 27?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 27 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 27 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הארכת תעודה כשהאנייה אינה בנמל הבדיקה 28.

<שירה סופר סתיו: (א) אם ביום תום תוקף התעודה, האנייה לא תימצא בנמל שבו היא אמורה לעבור בדיקה, רשאי בודק מוסמך להאריך את תוקף התעודה, ובלבד שהתקיימו כל התנאים שלהלן: ההארכה נדרשת כדי לאפשר לאנייה להשלים את הפלגתה אל הנמל שבו היא אמורה לעבור בדיקה; המנהל מצא כי סביר וראוי לעשות כן; (ב) ההארכה תינתן לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים.

<שירה סופר סתיו: (ג) ניתנה לאנייה הארכה כאמור בתקנת משנה (א), עם הגיעה לנמל שבו היא אמורה לעבור בדיקה לא תהיה זכאית האנייה מכוח ההארכה האמורה לעזוב את הנמל בלי תעודה חדשה.

<שירה סופר סתיו: (ד) עם השלמת בדיקת החידוש, תהיה התעודה החדשה תקפה לתקופה שהחליט הבודק המוסמך ושלא תעלה על 5 שנים מיום תום תוקף התעודה הקיימת לפני מתן ההארכה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 28?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 28 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 28 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הארכת תעודה לאנייה העוסקת בהפלגות קצרות 29.

<שירה סופר סתיו: בודק מוסמך רשאי להאריך, לפנים משורת הדין, תוקף של תעודה שהונפקה לאנייה העוסקת בהפלגות קצרות, אשר לא הוארכה בהתאם לתקנות 26, 27 ו- 28, לתקופה שלא תעלה על חודש אחד מיום תום תוקף התעודה הקיימת; עם השלמת בדיקת החידוש, תהיה התעודה החדשה תקפה לתקופה שהחליט הבודק המוסמך ושלא תעלה על 5 שנים מיום תום תוקף התעודה הקיימת לפני מתן ההארכה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 29?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 29 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 29 אושר.

<צבי ניקסון: יש לי שאלה.

<צבי ניקסון: איך אפשר להגיד "לפנים משורת הדין" בתוך תקנות?

<צבי ניקסון: אם אתם מאשרים את זה, אז לכאורה זה לפי הדין.

<מרב תורג'מן: נכון.

<מרב תורג'מן: אני חושבת שהוא צודק.

יעקב פרי: יש לך אוהדת אחת.

יעקב פרי: נשמע את משרד המשפטים.

<דרור וגשל: יש דברים שאנחנו לא שמים לב.

<מרב תורג'מן: למרות הפעמים שעברנו על התקנות.

<מרב תורג'מן: תודה על ההערה.

יעקב פרי: אז מורידים את "לפנים משורת הדין"?

<שירה סופר סתיו: לפני שאנחנו מורידים אני רוצה לציין דבר אחד.

<שירה סופר סתיו: זה תרגום מהאמנה, וכך זה מופיע בנספח.

<שירה סופר סתיו: אנחנו סברנו שיש צורך להיצמד כאן לנוסח.

<שירה סופר סתיו: זה דווקא מצמצם את שיקול הדעת של הבודק המוסמך, לדעתנו.

<מרב תורג'מן: אז "במקרים מסוימים" או "במקרים מיוחדים".

יעקב פרי: אנחנו צריכים איזשהו נוסח כי אנחנו צריכים לאשר אותו.

יעקב פרי: אנחנו חייבים להצביע על נוסח תקין.

יעקב פרי: יש שתי אפשרויות: או שתחשבו תוך כדי ותגידו לי בסוף כי, לפי דעתי, אני אסיים את התקנות היום.

<מרב תורג'מן: לדעתי, "במקרים מיוחדים" נותן מענה.

<שירה סופר סתיו: זאת הגדרה אחרת לעניין.

יעקב פרי: מקובל?

<מרב תורג'מן: אז במקום "לפנים משורת הדין" יהיה כתוב: "במקרים מיוחדים".

יעקב פרי: תודה רבה לך, עורך דין ניקסון.

יעקב פרי: יהיה כתוב: "בודק מוסמך רשאי להאריך במקרים מיוחדים תוקף של תעודה".

יעקב פרי: קראת כבר את 29, נכון?

<מרב תורג'מן: כן, היא הקריאה את 29.

יעקב פרי: אז הצבענו בעד.

יעקב פרי: אז נעבור ל-30 עם התיקון הזה.

<דרור וגשל: אני תוהה.

<דרור וגשל: יש לך פה האמנה?

<דרור וגשל: אפשר לא להצביע על 29?

<מרב תורג'מן: אבל - -

יעקב פרי: למרות שהצבענו תעבור, ואם נצטרך תיקון אנחנו נתקן את 29.

<מרב תורג'מן: אתה משאיר את העניין הזה.

יעקב פרי: אני משאיר את זה פתוח.

יעקב פרי: תלמד את זה, ותנסה עד סיום הישיבה לחשוב על זה.

יעקב פרי: יש לך עוד שעה ועשר דקות.

יעקב פרי: אז אני כרגע משהה את ההצבעה על סעיף 29.

יעקב פרי: אנחנו נחזור אליה.

יעקב פרי: סעיף 30, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הארכת תעודה בנסיבות מיוחדות 30.

<שירה סופר סתיו: קביעת תוקפה של תעודה חדשה לפי תקנות 25 (1) ו- (2), 28 ו- 29 לא תחול בנסיבות מיוחדות, שהחליט עליהן המנהל; בנסיבות מיוחדות אלה, תהיה התעודה החדשה תקפה לתקופה שיורה הבודק המוסמך שלא תעלה על 5 שנים מיום השלמת בדיקת החידוש.

<מרב תורג'מן: מהן הנסיבות המיוחדות, למשל?

<שירה סופר סתיו: המקרים המיוחדים שדיברנו עליהם קודם, ועכשיו יש סוג של חזרה או ניסוח דומה מאוד - -

יעקב פרי: "נסיבות מיוחדות" זה "מקרים מיוחדים".

<שירה סופר סתיו: בגלל זה אני אומרת שזה ניסוח קצת דומה.

יעקב פרי: אז אולי ב-29 אפשר יהיה לכתוב: "בודק מוסמך רשאי להאריך בנסיבות מיוחדות".

<מרב תורג'מן: זאת חזרה רק על 29.

<מרב תורג'מן: ב-29 מדובר על תוקף לאנייה שעוסקת בהפלגות קצרות.

<מרב תורג'מן: יתר התקנות שמוזכרות כאן בתקנה 30 הן לא הפלגות קצרות.

<מרב תורג'מן: אז אני לא בטוחה שיש כאן חזרה לגבי יתר התקנות.

<שירה סופר סתיו: בסדר.

יעקב פרי: את תקנה 30 אנחנו יכולים לאשר.

יעקב פרי: ל-29 נחזור כשיהיה לכם ניסוח.

<שירה סופר סתיו: אנחנו נבדוק את הנוסח.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 30?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 30 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 30 אושר.

יעל כהן-פארן: אני מתנצלת שאני יוצאת לוועדת הפנים.

יעקב פרי: אין בעיה, אני אאשר בעצמי.

יעקב פרי: להפך, יהיו לי פחות התלבטויות.

יעל כהן-פארן: אפשר לקפוץ למקום שיש לי הערה?

יעקב פרי: באיזה סעיף?

יעל כהן-פארן: סעיף 40(3)(ג).

יעקב פרי: נשמע את ההערה שלך.

יעקב פרי: לחברת הכנסת יעל כהן-פארן יש הערות לגבי סעיף 40(3)(ג) – הרקה שאישרה הרשות.

יעל כהן-פארן: "הרקה שאישרה הרשות לצורך מאבק בתקרית זיהום כדי למזער את הנזקים שייגרמו מהזיהום.

יעל כהן-פארן: כל הרקה כאמור תהיה כפופה לאישור כל רשות מוסמכת שצפוי כי ההרקה תתבצע בתחום שיפוטה".

יעל כהן-פארן: ההערה היא שגם אם זה בשעת חירום זה יחייב אישור היחידה הארצית להגנה על הים והחופים.

<שירה סופר סתיו: אנחנו דיברנו איתם.

<שירה סופר סתיו: בהמשך אנחנו נבקש תיקון של הסעיף הזה, לא באישור, אבל בהתייעצות איתם.

יעל כהן-פארן: למה לא באישור?

<שירה סופר סתיו: כי זה סמכויות שלנו.

<שירה סופר סתיו: זה קשור לאנייה.

<שירה סופר סתיו: זאת סמכות תפעולית של האנייה.

יעל כהן-פארן: כן, אבל יש פה אירוע של זיהום ים.

יעל כהן-פארן: זה הסמכויות שלהם.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: אנחנו מתייעצים איתם.

<שירה סופר סתיו: זה לא יכול להיות רק בשיקול דעת שלהם.

יעקב פרי: מה אומר המשרד להגנת הסביבה?

<רני עמיר: אנחנו מסכימים שזה יהיה בהתייעצות בלבד כי אנחנו מבינים שהסמכות במקרה הזה הוא במקרה מאוד נדיר ומאוד חריג.

<רני עמיר: הרקה של מטען לים זה דבר סופר-בעייתי.

<רני עמיר: אנחנו מאוד מעוניינים שנהיה בלופ ויתייעצו איתנו בצורה פורמלית.

יעקב פרי: ההתייעצות נותנת לכם את הלופ.

יעקב פרי: הבנתי.

<צבי ניקסון: יש לי שאלה על הסיפא של סעיף 40(3)(ג).

<צבי ניקסון: כתוב: "בתחום שיפוטה", ומזה משתמע שזה כאילו רשות מקומית.

<צבי ניקסון: אם זאת הכוונה יש פה פתח לבעיה כי אף רשות מקומית לא תסכים לכך אף פעם.

יעקב פרי: זה ברור.

יעקב פרי: אני חושב שזאת לא הכוונה, אבל אני לא יודע להגיד לך.

יעקב פרי: שירה, שמעת את השאלה?

יעקב פרי: מר ניקסון, תחזור שנית.

<צבי ניקסון: השאלה שלי הייתה שאתם אומרים פה שההרקה תתבצע בתחום שיפוטה של רשות.

<צבי ניקסון: משתמע מזה שזאת רשות מקומית, וזה לא הכוונה.

<שירה סופר סתיו: זאת לא רשות מקומית.

<שירה סופר סתיו: זאת רשות של מדינה אחרת.

<שירה סופר סתיו: אם אנייה ישראלית צריכה לבצע הרקה כזאת, והיא נמצאת בשטח טריטוריאלי של מדינה אחרת.

<שירה סופר סתיו: לא לרשות מקומית.

יעל כהן-פארן: הכוונה היא לתחום של מדינה אחרת.

יעקב פרי: הכוונה היא לא לרשות מקומית.

<צבי ניקסון: הבנתי.

יעל כהן-פארן: אז התוספת שאמרת שמקובלת עליכם תוכנס היום?

<שירה סופר סתיו: כן.

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: יש לנו 29 שלא הצבענו; 30 שהצבענו עליה.

<מרב תורג'מן: על 30 הצבענו.

יעקב פרי: על 30 הצבענו.

יעקב פרי: אנחנו ב-31.

<דרור וגשל: נתקן כבר את תקנה 29.

<דרור וגשל: היה נראה לי מוזר שיש פה מקרים מיוחדים בלי התוויה של שיקול הדעת.

<דרור וגשל: הכוונה היא, כנראה, לא "מקרים מיוחדים".

<דרור וגשל: באמנה כתוב: "period of grace".

<דרור וגשל: כלומר מכיוון שזאת הפלגה קצרה אז נותנים לספינות בהפלגות קצרות עוד חודש.

<דרור וגשל: אבל לא צריך מקרה מיוחד בשביל זה, זה הסטנדרט.

<מרב תורג'מן: אז פשוט לא צריך להוסיף.

<דרור וגשל: כן.

<דרור וגשל: אפשר פשוט לומר שהוא רשאי לתת להם עוד חודש.

יעקב פרי: אז "רשאי להאריך" ובלי "לפנים משורת הדין".

יעקב פרי: אנחנו מאשרים את 29 ומוחקים את "לפנים משורת הדין".

<דרור וגשל: אפשר להאריך תוקף של תעודה שהונפקה בהפלגות קצרות.

יעקב פרי: זה אושר.

יעקב פרי: גם 30 אושר.

<דרור וגשל: ה"חסד" פה הוא לפנים משורת הדין, אבל לא חייבים להכניס את זה.

יעקב פרי: התרגום לא התאים.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): השלמת בדיקות לפני המועד 31.

<שירה סופר סתיו: אם בדיקה שנתית או בדיקת ביניים הושלמו לפני התקופות המפורטות בתקנות 10 או 11, לפי העניין, יחולו הוראות אלה : יום השנה המופיע בתעודה יתוקן לתאריך שיהיה לא יותר מ-3 חודשים אחרי תאריך השלמת הבדיקה; הבדיקה השנתית או בדיקת הביניים העתידיות יושלמו במרווחי הזמן המפורטים בתקנות 10 או 11, לפי העניין, תוך שימוש ביום השנה המתוקן; תאריך תום התוקף יכול להישאר ללא שינוי ובלבד שבדיקה שנתית או בדיקת ביניים, לפי העניין, יתקיימו כך שלא תהיה חריגה מהמרווחים המרביים הקבועים בתקנות 10 או 11, לפי העניין.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 31?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 31 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 31 אושר.

יעקב פרי: את רוצה לחזור על משהו?

<מרב תורג'מן: לא, זה בסדר.

יעקב פרי: היות שאני מצביע, ואני מחליט, אם יש מישהו שחושב אחרת או יש לו הערות או דברים מהסוג הזה תרימו ידיים.

יעקב פרי: סעיף 32, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): תום תוקף התעודה 32.

<שירה סופר סתיו: תעודה שהונפקה לפי תקנה 21 או 23 תחדל להיות תקפה אם התקיים אחד מאלה: הבדיקות, לפי העניין, לא הושלמו בתוך התקופות המפורטות בפרק ג' סימן ב'; בתעודה לא אומתה אחת הבדיקות השנתיות או בדיקת הביניים; עם העברת אנייה ישראלית לדגל זר.

<מרב תורג'מן: אני רק אציין שבתקנות 21 עד 23, כפי שהקראנו אותן קודם מדובר על תעודה רגילה או תעודה שניתנה אחרי בדיקה על ידי גורם זר.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 32?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 32 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 32 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הנפקת תעודה חדשה לאנייה בדגל ישראל 33.

<שירה סופר סתיו: נרשמה אנייה במרשם הישראלי, ינפיק לה המנהל תעודה חדשה לפי תקנות 21 או 23.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 33?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 33 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 33 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): הוראות לעניין מכלית כימיקלים 34.

<שירה סופר סתיו: על אף הוראות פרק ג' ופרק זה, מכלית כימיקלים שהונפקה לה תעודה לפי הוראות הקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר או הקוד לכימיקלים בצובר, לפי העניין, על ידי מדינה שהיא צד לאמנה, יראו אותה כאילו מילאה אחר תקנות אלה, ותקפה של התעודה שהונפקה לה לפי אותו קוד יהיה כתוקף התעודה שהונפקה לפי פרק זה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 34?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 34 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 34 אושר.

יעקב פרי: פרק ה', בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ה': עיצוב, בנייה, סידור, ציוד ותפעול של אנייה סימן א': כללי עיצוב, בנייה, סידור ציוד ותפעול של אנייה 35.

<שירה סופר סתיו: (א) למזעור ההרקה הבלתי מבוקרת לים של חומרים נוזלים מזיקים בצובר, בעל האנייה וקברניטה יוודאו כי העיצוב, הבנייה, הציוד והתפעול של אנייה המורשית להוביל חומרים נוזלים מזיקים בצובר המזוהים בפרק 17 של הקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר, יהיו כמפורט להלן: לגבי מכלית כימיקלים שנבנתה ב-1 ביולי 1986 או אחרי תאריך זה - לפי הקוד הבין לאומי לכימיקלים בצובר (קוד IBC); לגבי אניות שחוזה בנייתן נחתם ב-2 בנובמבר 1973 או אחרי תאריך זה אך נבנו לפני 1 ביולי 1986 ועוסקות בהפלגות לנמלים או מסופים שבסמכות השיפוט של מדינות אחרות שהן צדדים לאמנה, וכן לגבי אניות שנבנו ב-1 ביולי 1983 או אחרי תאריך זה אך לפני 1 ביולי 1986, ועוסקות אך ורק בהפלגות במימי החופין או במים הפנימיים של ישראל, או באזור הימי - לפי סעיף 1.7.2 לקוד לכימיקלים בצובר (קוד BCH);

יעקב פרי: אנחנו מבקשים הסבר על סעיף (2).

יעקב פרי: מי יכול להסביר לנו?

יעקב פרי: בבקשה, אדוני.

קדוש: קודם כול יש פה חלוקה בין אניות שהן למסע בין-לאומי ואניות שהן למסע לאומי.

יעקב פרי: מה זאת אומרת "מסע לאומי"?

יעקב פרי: מאשדוד לחיפה?

קדוש: כן.

קדוש: הן לא יוצאות מתחום המים של המדינה.

קדוש: לגבי אניות שהן במסע בין-לאומי, אניות שנבנו לפני נובמבר 1973 יחול עליהן הקוד 173; אם הן נבנו אחרי 1973 אבל לפני יולי 1986 אז הסימן השני יחול עליהן.

יעקב פרי: הבנתי.

קדוש: אניות שהן למסע לאומי אז רק על אניות שנבנו לפני 1983 יחול הקוד של 1113.

יעקב פרי: ברור.

<מרב תורג'מן: ברור.

יעקב פרי: סעיף (3), בבקשה.

<שירה סופר סתיו: לגבי אניות שלגביהן חוזה הבנייה נחתם לפני 2 בנובמבר 1973 והעוסקות בהפלגות לנמלים או מסופים שבסמכות השיפוט של מדינות אחרות שהן צדדים לאמנה, וכן אניות שנבנו לפני 1 ביולי 1983 ועוסקות אך ורק בהפלגות בין נמלים או מסופים במימי החופין או במים הפנימיים של ישראל, או באזור הימי - לפי סעיף 1.7.3 לקוד לכימיקלים בצובר (קוד BCH).

<מרב תורג'מן: יש לי רק הערת נוסח לסעיף קטן (א) בסעיף 35.

<מרב תורג'מן: מה הכוונה: "מזוהים בפרק 17"?

<מרב תורג'מן: הם מזוהים שם או שהם לפי הפרק?

<מרב תורג'מן: מוגדרים בפרק?

<מרב תורג'מן: משמעותם בפרק?

<מרב תורג'מן: אני לא יודעת מה זה "מזוהים".

קדוש: בפרק 17 של הקוד יש רשימה של כל החומרים.

<מרב תורג'מן: אז אולי "מוגדרים" או "מנויים".

יעקב פרי: את מדברת על הניסוח "מזוהים".

<מרב תורג'מן: זה מה שאמרתי.

<מרב תורג'מן: אני לא כל כך יודעת מה זה "מזוהה".

<מרב תורג'מן: מי זיהה אותו?

<שירה סופר סתיו: זה תרגום.

<מרב תורג'מן: בדיוק.

<מרב תורג'מן: אני מניחה שזה תרגום.

<שירה סופר סתיו: זה תרגום.

<שירה סופר סתיו: אנחנו תכף נבדוק שוב בנספח אם יש סיבה מיוחדת.

יעקב פרי: אנחנו נצביע.

יעקב פרי: נקבל את הסעיף הזה, וייתכן שיהיו שינויים עם "מזוהים".

<מרב תורג'מן: עדיף שלא תעלה אותו להצבעה.

<מרב תורג'מן: נדלג עליו.

יעקב פרי: אין שום בעיה.

יעקב פרי: אתה יכול להוסיף?

יעקב פרי: מה כתוב במקור?

קדוש: כתוב: identified.

קדוש: זה מזוהה.

<מרב תורג'מן: אבל עדיין אני לא יודעת מה זה "מזוהה".

<קריאה: זה "מוגדר".

<מרב תורג'מן: בדיוק.

<מרב תורג'מן: "מוגדר".

יעקב פרי: אין בעיה.

יעקב פרי: שינינו את זה ל"מוגדרים" במקום "מזוהים".

<מרב תורג'מן: "להוביל חומרים נוזלים מזיקים בצובר המוגדרים בפרק".

יעקב פרי: בסדר.

יעקב פרי: אפילו הגויים לא יכעסו עלינו.

<שירה סופר סתיו: "המוכרים" יותר טוב?

<מרב תורג'מן: לא.

<מרב תורג'מן: אני גם לא יודעת מה זה "המוכרים".

יעקב פרי: מוגדרים.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 35?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 35 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 35 מאושר.

יעקב פרי: סימן ב', בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ב': סידורי שאיבה, צנרת והסדרת מכלי בוצה סידורי שאיבה צנרת ופתחי הרקה 36.

<שירה סופר סתיו: בעל האנייה וקברניטה יציידו את האנייה בסידורי שאיבה, צנרת ופתחי הרקה כמפורט בתוספת השנייה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 36?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 36 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 36 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): ניסויי תפקוד שאיבה 37.

<שירה סופר סתיו: (א) בודק מוסמך יבדוק את סידורי השאיבה והצנרת המאוזכרים, בפרטים עד (3) של התוספת השנייה בניסויי תפקוד שאיבה כאמור בנוהל הרשות; נוהל הרשות לפי תקנה זו יתבסס על מוסף 5 לנספח (להלן- נוהל ניסויי תפקוד שאיבה).

<שירה סופר סתיו: (ב) בניסויי תפקוד שאיבה ישמשו המים כתווך הניסוי.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 37?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 37 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 37 אושר.

יעקב פרי: סימן ג': סידורי הרקה

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ג': סידורי הרקה

<מרב תורג'מן: הנהלים כפי שמופיע בסעיף ההגדרות יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 38?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 38 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 38 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פטור משטיפה מוקדמת 39.

<שירה סופר סתיו: (א) לבקשת קברניט האנייה, רשאי המנהל לתת פטור לאנייה העוסקת בהפלגות לנמלים או מסופים שבסמכות השיפוט של מדינה שהיא צד לאמנה מדרישות שטיפה מוקדמת של מכלים כאמור בסימן זה, כולם או חלקם, אם שוכנע כי מתקיים אחד מאלה: המכל הנפרק מיועד לטעינה מחדש באותו חומר או בחומר אחר התואם את החומר הקודם ובלבד שהמכל לא יישטף או ימולא במי נטל, לפני הטעינה; המכל הנפרק לא נשטף ולא מולא במי נטל בים; השטיפה המוקדמת כאמור בסימן זה, תתבצע בנמל אחר, ובלבד שהמנהל נוכח לדעת כי ניתן אישור בכתב לכך מהרשות המוסמכת באותו נמל כי קיים באותו נמל מיתקן קליטה והוא מתאים למטרה האמורה; שאריות המטען יוסרו כמפורט בנוהל אוורור.

<שירה סופר סתיו: לעניין אנייה ישראלית רשאי המנהל ליתן פטור כאמור בתקנת משנה (א) רק כשהיא נמצאת במימי החופין של ישראל.

יעקב פרי: אין הערות?

יעקב פרי: אז אנחנו מצביעים.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 39?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 39 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 39 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): חריגים להסדרת הרקה 40.

<שירה סופר סתיו: דרישות ההרקה לפי סימן זה לא יחולו על הרקה לים של כל אחד מאלה: מי נטל, מי שיפוליים, שאריות אחרות או תערובות המכילות רק חומרים אחרים, כמשמעותם בתקנה 4(ד); מי נטל נקיים או מופרדים; חומרים נוזלים מזיקים או תערובות המכילות חומרים כאמור אם מתקיים אחד מאלה: ההרקה נחוצה לשם הצלת חיים בים או הבטחת בטיחותה של האנייה; ההרקה היא תוצאה של נזק לאנייה או לציודה, ובלבד שננקטו כל אמצעי הזהירות הסבירים לאחר התרחשות הנזק או זיהוי ההרקה לשם מניעתה או מזעורה של ההרקה ובעל האנייה או קברניטה לא פעלו בכוונה לגרום נזק, או בחוסר זהירות ובידיעה כי קרוב לוודאי שייגרם נזק;

יעקב פרי: מי קובע את זה?

<שירה סופר סתיו: מי קובע את זה?

יעקב פרי: במיוחד כשזה בלב ים.

<שירה סופר סתיו: הדברים האלה יבואו לידי החלטה אם וכאשר.

<מרב תורג'מן: זה בדיעבד.

יעקב פרי: ברור שבדיעבד.

קדוש: זה לשיקול דעתו של רב החובל.

<שירה סופר סתיו: הוא יצטרך לבוא ולהראות.

יעקב פרי: להוכיח.

יעקב פרי: סעיף (ג), בבקשה.

<שירה סופר סתיו: כאן ביקשתי לעשות תיקון.

יעקב פרי: אישרנו את התיקון, נכון?

<מרב תורג'מן: לא.

<מרב תורג'מן: בהתייעצות.

<רני עמיר: אנחנו מבקשים בסוף הפסקה שזה יהיה בהתייעצות עם מנהל היחידה הארצית.

יעקב פרי: אז מה הניסוח של סעיף (ג)?

<מרב תורג'מן: תקראי אותו שוב.

<שירה סופר סתיו: הרקה שאישרה הרשות בהתייעצות עם מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה לצורך מאבק בתקרית זיהום כדי למזער את הנזקים שייגרמו מהזיהום; כל הרקה כאמור תהיה כפופה לאישור כל רשות מוסמכת שצפוי כי ההרקה תתבצע בתחום שיפוטה.

יעקב פרי: פה הבהרנו שהכוונה היא לרשות מקומית, נכון?

<שירה סופר סתיו: הרשות המוסמכת במדינה שבתחום שלה זה קורה.

יעקב פרי: ברור.

<מרב תורג'מן: אתה מעלה את זה להצבעה?

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 40?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 40 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 40 אושר.

<מרב תורג'מן: סעיף 40 אושר בשינויים.

<מרב תורג'מן: אתה מהיר בשבילי.

יעקב פרי: זה לא עניין של מהירות.

יעקב פרי: החלטנו לסיים את התקנות, ואיתן יודה לנו על זה מאוד.

יעקב פרי: זה לא חומר מרתק.

יעקב פרי: סליחה, זה לא אישי.

יעקב פרי: שירה, סעיף 41, בבקשה

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ו': חלופות חלופות 41.

<שירה סופר סתיו: (א) המנהל רשאי להתיר התקנת כל אבזר, חומר בניה, כלי או מיתקן כתחליף לאלו הנדרשים בתקנות אלה, ובלבד שהתחליפים האמורים אינם נופלים ביעילותם מהנדרש בתקנות אלה; היתר כאמור יכול שיהיה בתנאים כפי שיורה המנהל.

<שירה סופר סתיו: סמכות המנהל כאמור בתקנת משנה (א), לא תחול אם כתוצאה ממתן ההיתר כאמור בתקנת משנה (א), יהיה צורך לקבוע שיטות תפעול חליפיות המשפיעות על הפיקוח או הריקון של חומרים נוזלים מזיקים לעניין התכונות, העיצוב, הבניה, הסידור והתפעול של אניות לפי תקנה 35(א)(1) עד (3).

<שירה סופר סתיו: על אף הוראות תקנות משנה (א) ו-(ב), לגבי אנייה המובילה גז נוזלי והמורשית להוביל חומרים נוזלים מזיקים בצובר (להלן – אניית גז) יראו את דרישות הציוד והבנייה המפורטות בקוד בניה וציוד של אניות המובילות גזים נוזלים בצובר (קודIGC ) המצוין בפרט 15 בתוספת השבע עשרה בתקנות בטיחות השיט , (להלן - קוד IGC) כשוות ערך לקודים הנזכרים בתקנה 35(א)(1) עד (3), ובלבד שבעל האנייה וקברניטה ציידו את אניית הגז בכל אלה: תעודת כשירות בהתאם לקוד IGC; תעודה, שבה מצוין כי האנייה רשאית להוביל רק את החומרים הנוזלים המזיקים בצובר המזוהים והרשומים בקוד IGC;

<שירה סופר סתיו: אתם רוצים לתקן גם את פה את "מזוהים" ל"מוגדרים"?

<מרב תורג'מן: כן.

<מרב תורג'מן: "המוגדרים".

<שירה סופר סתיו: אני מתקנת את סעיף (2): תעודה, שבה מצוין כי האנייה רשאית להוביל רק את החומרים הנוזלים המזיקים בצובר המוגדרים והרשומים בקוד IGC; מכלי מי נטל מופרדים; סידורי שאיבה וצנרת, שהמנהל אישר, לאחר שנוכח לדעת כי כמות שאריות המטען שיוותרו במכל ובצנרת הקשורה אליו אחרי הפריקה לא תעלה על הכמויות המפורטות בפרט(1)(א) (1) עד (3) לתוספת השנייה; מדריך, שאישר המנהל, לאחר שנוכח לדעת כי תוכנו בא להבטיח כי לא יתרחש כל ערבוב תפעולי של שאריות מטען ומים ולא יישארו שאריות מטען במכל לאחר ביצוע נהלי האוורור כמפורט במדריך.

<מרב תורג'מן: לדעתי, בפסקה (2) אפשר גם להוריד את המילה "והרשומים".

<מרב תורג'מן: ברור שהם מוגדרים.

<מרב תורג'מן: אם הם מוגדרים הם גם רשומים.

<יהודה היימליך: איזו חלופה יש להרקה?

יעקב פרי: נשאל את הימאי.

קדוש: במידה שאי אפשר להגיע לרמת שטיפה טובה, לדוגמה, אז אפשר אולי לעשות שטיפה אחרת.

קדוש: בזמן שמרוקנים את המכל וצריך לשטוף אותו צריך לעשות מדידה של ריכוז החומר.

קדוש: יכול להיות שאין אפשרות לעשות מדידה של ריכוז החומר כי זה לא מעשי אז אפשר להאריך את משך השטיפה, להגדיל את כמות המים שמשתמשים בשטיפה, ולעשות הערכה שאם אתה מכפיל את כמות המים אז מגיעים לריכוז נכון, ואז אתה יכול לבצע את ההרקה הזאת.

קדוש: זאת חלופה לשיטה של הרקה.

יעקב פרי: קיבלת תשובה מספקת?

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: אפשר להצביע על סעיף 41 עם השינוי – במקום " מזוהים", "מוגדרים" ובלי המילה "רשומים".

יעקב פרי: מי בעד סעיף 41?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 41 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 41 אושר.

יעקב פרי: פרק ז': מסמכים, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ז': מסמכים סימן א': מדריך הציוד והתפעול מדריך ציוד ותפעול 42.

<שירה סופר סתיו: באנייה המורשית להוביל חומרים המסווגים סוג X, סוג Y או סוג Z יימצא מדריך ציוד ותפעול שאישר בודק מוסמך או רשות מוסמכת במדינת הדגל, לפי העניין;

יעקב פרי: מי בעד סעיף 42?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 42 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 42 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פנקס מטען 43.

<שירה סופר סתיו: כל אנייה תהיה מצוידת בפנקס מטען בנוסח המובא בתוספת הרביעית.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 43?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 43 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 43 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): חובת רישום בפנקס 44.

<שירה סופר סתיו: (א) אחרי השלמת כל פעולה המפורטת בפנקס המטען, ייערך רישום של הפעולה בפנקס באופן מידי (להלן – רישום בפנקס); לעניין זה, פעולה – לרבות שימוש באמצעים או בנהלים חלופיים שאישר המנהל.

<שירה סופר סתיו: (ב) באירוע הרקה לפי תקנה 40 של כל חומר נוזלי מזיק בצובר או הרקה של תערובת המכילה חומר כאמור, בין במתכוון ובין בשוגג, יירשמו נסיבות ההרקה וסיבותיה בפנקס המטען.

<שירה סופר סתיו: (ג) כל רישום בפנקס ייחתם על ידי הקצין האחראי לפעולה הנוגעת בדבר, ובשולי כל עמוד יחתום קברניט האנייה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 44?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 44 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 44 אושר.

<שירה סופר סתיו: שפות הרישום בפנקס 45.

<שירה סופר סתיו: (א) הרישום בפנקס באנייה ישראלית, יעשה בשפה העברית והאנגלית; במקרה של מחלוקת או אי התאמה יגבר הרישום בעברית.

<שירה סופר סתיו: (ב) באנייה שאינה ישראלית יגבר הרישום בשפה הלאומית הרשמית של המדינה שאת דגלה רשאית האנייה להניף.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 45?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 45 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 45 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): שמירת הפנקס 46.

<שירה סופר סתיו: פנקס המטען יישמר במקום שבו יהיה זמין לבדיקה באנייה, למעט במקרה של אנייה לא מאוישת נגררת; פנקס המטען יישמר לתקופה של שלוש שנים לאחר שנעשה בו הרישום האחרון.

יעקב פרי: אין בעיה עם זה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 46?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 46 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 46 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סמכויות בודק מוסמך לבדוק פנקס מטען 47.

<שירה סופר סתיו: (א) בודק מוסמך או מפקח למניעת זיהום הים רשאי לבדוק את פנקס המטען של כל אנייה, לערוך העתק של כל רישום בפנקס ולדרוש מקברניט האנייה לאשר כי ההעתק הוא העתק נאמן למקור של הרישום כאמור, וזאת במהירות האפשרית בנסיבות הענין ובלא לגרום לעיכוב שלא לצורך של האנייה.

<שירה סופר סתיו: (ב) כל העתק שנעשה כאמור ושאישר קברניט האנייה כהעתק נאמן למקור של רישום בפנקס המטען של האנייה, יהיה קביל בכל הליך משפטי כראיה לעובדות המצוינות ברישום.

<מרב תורג'מן: זה המקום לכתוב הוראה כזאת במסגרת התקנות?

<שירה סופר סתיו: זה מופיע כך בנספח, וכך זה מחויב בדין הבין-לאומי.

<שירה סופר סתיו: אנחנו חושבים שזה המקום.

<מרב תורג'מן: שיהיה קביל כראיה?

יעקב פרי: מה לנו כי נלין?

יעקב פרי: אנחנו אזרחים צייתנים.

<מרב תורג'מן: אתה לא חושב שיש עם זה בעיה?

יעקב פרי: נצביע.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 47?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 47 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים –אין

יעקב פרי: סעיף 47 מאושר.

יעקב פרי: סימן ג', בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סימן ג': תכנית חירום תכנית חירום 48.

<שירה סופר סתיו: א) כל אנייה, שתפוסתה ברוטו 150 טונות לפחות המורשית להוביל חומרים נוזלים מזיקים בצובר, תהיה מצוידת בתכנית חירום שאישר המנהל (להלן – תכנית חירום).

<שירה סופר סתיו: ב) תכנית חירום תיערך בהתאם להנחיות אימ"ו ותיכתב בשפת העבודה או בשפות המובנות לקברניט ולקצינים, ותכלול את כל אלה לפחות: התהליך לדיווח על תקרית של זיהום בחומרים נוזלים מזיקים בצובר, שלפיו יפעל האחראי לכך, כנדרש בסעיף 8 לאמנה, בהתבסס על הנחיות שפיתח אימ"ו ; רשימת רשויות, גופים ובעלי תפקידים שלהם יש להודיע במקרה של תקרית זיהום בחומרים נוזלים מזיקים בצובר; תיאור מפורט של הפעולות שיש לנקוט באופן מידי באנייה כדי לצמצם או לפקח על הרקת החומרים הנוזלים המזיקים בצובר בעקבות התקרית; רשימת הפעולות שיש לנקוט, בתיאום עם הרשויות הממלכתיות והמקומיות, למניעת זיהום הים מחומרים נוזלים מזיקים, ואופן יצירת הקשר עם הרשויות כאמור.

<שירה סופר סתיו: (ג) במקרה של אניות שעליהן חלה גם תקנה 31א לתקנות למניעת זיהום מי ים בשמן, ניתן לשלב תכנית כאמור עם תכנית החירום באנייה לזיהום בשמן הנדרשת לפי התקנה האמורה; במקרה כאמור, כותרתה של התכנית תהיה "תכנית החירום באנייה לזיהום ים".

יעקב פרי: אם אין הערות אני אאשר את סעיף 48.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 48?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 48 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 48 אושר.

יעקב פרי: אנחנו עוברים לסעיף 49.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ח': חובת החזקה והצגת תעודה ומסמכים חובת הצגה 49.

<שירה סופר סתיו: קברניט חייב להציג את התעודה והמסמכים במקומות אלה: בנמל בישראל - בפני מפקח כלי שיט ובפני מפקח למניעת זיהום הים, לפי דרישתם; בנמל או במסוף הממוקם במרחק מן החוף, הנמצא במדינת חוץ – לפי דרישת הרשויות המוסמכות של אותה מדינה.

יעקב פרי: המפקח למניעת זיהום ים הוא מהמשרד להגנת הסביבה, נכון?

<שירה סופר סתיו: נכון.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 49?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 49 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 49 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): חובת החזקה 50.

<שירה סופר סתיו: בכל אנייה הנושאת חומרים נוזלים מזיקים בצובר ימצאו התעודה והמסמכים ולא יוציאם אדם מהאנייה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 50?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 50– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 50 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק ט': אמצעי פיקוח על אנייה שאינה ישראלית חובות הקברניט 51.

<שירה סופר סתיו: קברניט של אנייה המורשית להוביל חומרים נוזלים מזיקים בצובר יוודא כי הפעולות המפורטות בסימן ג' בפרק ה' ובפרק זה בוצעו כמפורט בהן, וכי פנקס המטען הושלם בהתאם לסימן ב' בפרק ז' בכל עת שהתבצעה פעולה כאמור באותו סימן.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 51?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 51 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 51 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): רישום בפנקס המטען בידי בודק מוסמך 52.

<שירה סופר סתיו: בודק מוסמך יאמת בפנקס המטען את ביצוע הפעולות הבאות: .

<שירה סופר סתיו: פעולה שנעשתה לפי מדריך הציוד והתפעול; פטור משטיפה מוקדמת שנתן המנהל לפי תקנה 39; לעניין מכל שהובל בו חומר מסוג X ועבר שטיפה מוקדמת – כי הפעולות המפורטות בפרט (4) בתוספת השלישית נרשמו כנדרש בפנקס המטען.

<מרב תורג'מן: הוא מאמת את ביצוע הפעולות או מאמת את הנוהל לביצוע הפעולות האלה?

<שירה סופר סתיו: את הביצוע.

<מרב תורג'מן: אוקיי.

<מרב תורג'מן: פעולות שבוצעו כבר ונרשמו בפנקס בהתאם לחובה.

<שירה סופר סתיו: כן.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 52?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 52 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 52 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה):

<שירה סופר סתיו: אמצעי חילופי להרקת חומר מסוג X 53.

<שירה סופר סתיו: נוכח המנהל לדעת כי אין זה מעשי למדוד ריכוז חומר נוזלי מזיק מסוג X עד השגת הריכוז המצוין בפרט (4)(א) בתוספת השלישית בשפך בלי לגרום עיכוב מיותר לאנייה, רשאי הוא לאשר אמצעי חילופי להשגת הריכוז האמור, ובלבד שהבודק המוסמך אימת בפנקס המטען כי התקיימו כל אלה: המכל, המשאבה ומערכות הצנרת שלו רוקנו; השטיפה המוקדמת בוצעה בהתאם לנוהל שטיפה מוקדמת; מי שטיפת המכל הנובעים מהשטיפה האמורה רוקנו לתוך מיתקן קליטה והמכל ריק;

יעקב פרי: מי בעד סעיף 53?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 53 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 53 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה):

<שירה סופר סתיו: אמצעי חילופי לפינוי שאריות מטען 54.

<שירה סופר סתיו: נוכח המנהל לדעת כי לא התנהלה ההרקה בהתאם לנוהל ניסויי תפקוד שאיבה לעניין תנאי השאיבה למכל, רשאי הוא להסכים לאשר כי יינקט אמצעי חלופי כדי לפנות את שאריות המטען מהאנייה באופן שיתאימו לכמויות המפורטות בתוספת השנייה; בודק מוסמך יאמת את הרישומים המתאימים בפנקס המטען.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 54?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 54 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 54 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): בדיקת תעודות ומסמכים 55.

<שירה סופר סתיו: בודק מוסמך רשאי לבדוק את התעודה והמסמכים הנדרשים לפי תקנות אלה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 55?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 55 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 55 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): נקיטת פעולות בעקבות גילוי ליקויים 56.

<שירה סופר סתיו: (א) מצא בודק מוסמך כי התעודה או מסמך אינו עונה על הנדרש בתקנות אלה, יורה על עריכת בדיקה מפורטת כמשמעותה בפרק החמישי א' לתקנות בטיחות השיט, לגבי הדרישות התפעוליות המפורטות בתקנות אלה (להלן- בדיקה מפורטת), ורשאי הוא להורות על ביצוע פעולה מתקנת כמפורט בסימן ג' בפרק ג', אם נדרש.

<שירה סופר סתיו: בסעיף (ב) יש לנו תיקון.

<שירה סופר סתיו: הורה בודק מוסמך על נקיטת פעולות כאמור בתקנת משנה (א) יורה המנהל לנקוט את כל הפעולות אשר יבטיחו כי האנייה לא תפליג עד שמצבה יעמוד בדרישות התקנות, לרבות בדיקה חוזרת עד שתוקנו הליקויים להנחת דעתו, עיכוב הפלגת האנייה ואיסור כניסה לתחום, כמפורט בתקנות 52ח עד 52י לתקנות הנמלים בטיחות השיט.

<מרב תורג'מן: למה "יורה המנהל לנקוט"?

<מרב תורג'מן: למה הוא לא ינקוט?

<שירה סופר סתיו: זה מה שסיכמנו.

<מרב תורג'מן: לא, אנחנו דיברנו כמו בנוסח הקודם – בפעולות הדרושות.

יעקב פרי: כי המנהל עצמו לא עושה את זה.

יעקב פרי: הוא נותן הוראה לעשות את זה.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<מרב תורג'מן: "יורה המנהל לנקוט את הפעולות הדרושות"?

יעקב פרי: "את כל הפעולות הדרושות".

<מרב תורג'מן: אז שוב אני אבקש להוריד את המילה "כל".

<שירה סופר סתיו: בסדר.

<מרב תורג'מן: "יורה המנהל לנקוט את הפעולות הדרושות כדי להבטיח כי האנייה לא תפליג".

יעקב פרי: כן, אין בעיה.

<שירה סופר סתיו: אני אקרא שוב: הורה בודק מוסמך על נקיטת פעולות כאמור בתקנת משנה (א) ינקוט המנהל את הפעולות כדי להבטיח כי האנייה לא תפליג עד שמצבה יעמוד בדרישות התקנות, לרבות בדיקה חוזרת עד שתוקנה הליקויים להנחת דעתו, עיכוב הפלגת האנייה ואיסור כניסה לתחום, כמפורט בתקנות 52ח עד 52י לתקנות הנמלים בטיחות השיט.

<שירה סופר סתיו: על פרק זה יחולו הוראות פרק חמישי א' לתקנות הנמלים בטיחות השיט בשינויים המחויבים.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 56 עם השינויים?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 56 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 56 עם השינויים אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק י': מתקני קליטה הקצאת מיתקן קליטה על ידי מפעיל רציף או מספנה 57.

<שירה סופר סתיו: א) בפרק זה: "מפעיל רציף", "רציף" ו"נמל בישראל" – כהגדרתם בתקנות הנמלים השלכת אשפה מכלי שיט; ולעניין נמל חדרה יראו את מנהל הנמל כמפעיל רציף.

יעקב פרי: אנחנו אמרנו שיש שלושה רציפים.

יעקב פרי: מה דינו של נמל חדרה?

<שירה סופר סתיו: נמל חדרה לא צריך היום מתקן.

<שירה סופר סתיו: אם הוא יצטרך מתקן אז לצורך העניין - -

יעקב פרי: זה מוכן לעתיד.

<מרב תורג'מן: למה הוא לא צריך מתקן?

<מרב תורג'מן: כי הוא לא קולט חומרים?

<שירה סופר סתיו: היום אין שם פריקה של חומרים מהסוג הזה.

<שירה סופר סתיו: אבל אם יהיה בעתיד - -

יעקב פרי: אבל מתקן "אורות רבין" בחדרה עובד בגז, לא?

קדוש: חלקו.

<יורם נאמן: 60% בפחם.

יעקב פרי: תודה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): מפעיל רציף בנמל בישראל העוסק בטיפול במטען שעליו חלות תקנות אלה וכן מספנה או מפעיל רציף בנמל בישראל, העוסקים או המיועדים לתיקון אנייה הנושאת מטען כאמור, יקצו, בין בעצמם ובין באמצעות אחר, מיתקנים מתאימים לקליטה של שארית ותערובת מים עם שארית מאניות שמקורן מביצוע התקנות, לשם סילוקם למקום המיועד לכך לפי דין (להלן – מיתקן קליטה נמלי).

<שירה סופר סתיו: (ג) השירות לקליטה של שארית ותערובת מים עם שארית כאמור בתקנת משנה (ב) יינתן באופן שלא יגרום עיכוב מיותר לאנייה הפוקדת את הרציף.

<יהודה היימליך: יש לי שאלה.

<יהודה היימליך: הנושא הזה של מתקני קליטה וקליטה של שאריות נוזלים עם כימיקלים קיים בחוקים דומים אחרים כמו מי שיפוליים ואשפה מאניות.

<יהודה היימליך: בשני המקרים האלה כאשר הנמל מעמיד reception facility נקבע בגינם אגרה שניתן לגבות.

<יהודה היימליך: כל התעריף שהנמל יכול לקבוע אותם ולגבות עמלות נקבעים בצו המחירים.

<יהודה היימליך: לכן אנחנו מבקשים שייקבע בסעיף (ג) ש"השארית לקליטה של שארית ותערובת מים עם שארית כאמור בתקנת משנה (ב) יינתן כפוף לאגרה שתיקבע על פי דין באופן שלא יגרום לעיכוב".

<יהודה היימליך: כלומר יש כאן צורך להתנות את גביית האגרה כפי שהדבר הזה נעשה גם בחוקים אחרים.

<שירה סופר סתיו: אין הפניה לאגרה.

<מרב תורג'מן: אני לא מכירה הפניה לאגרה.

<מרב תורג'מן: לפי צו הפיקוח, יש סמכות לקבוע ולפקח על אותן אגרות, אבל לדעתי לא נדרשת כאן הפניה או חיוב לקבוע, בוודאי לא במסגרת התקנות.

<מרב תורג'מן: חובה לקבוע או לפקח במסגרת הצו.

<מרב תורג'מן: גם אין סמכות לקבוע את זה במסגרת התקנות.

יעקב פרי: אני בספק אם יש לנו סמכות.

<יהודה היימליך: - - - אחריות על חברת הנמל לטפל במים האלה בלי שהיא תוכל לנקוט תמורה אמורה.

יעקב פרי: אז היא תגבה.

<שירה סופר סתיו: אין כאן אגרה.

<שירה סופר סתיו: זה לא הולך למדינה.

<יהודה היימליך: לא למדינה, לחברת הנמל.

<שירה סופר סתיו: אבל אז זאת לא אגרה.

<יהודה היימליך: תעריף.

<שירה סופר סתיו: לכן הפנינו את חברת נמל אשדוד להליך המקובל בעניין הזה.

<שירה סופר סתיו: הייתה הערה שלכם בנושא הזה, ואנחנו אמרנו איך לפעול בהליך המקובל כדי לתקן את צו התעריפים, צו הפיקוח על מצרכים ושירותים בנמל.

יעקב פרי: אתם יכולים לגבות את האגרה, אבל אנחנו לא יכולים להכניס אותם לכאן לתקנות הללו.

<יהודה היימליך: לפחות שיינתן לנו פרק זמן של שנה כי התהליכים של קביעת תעריף הם תהליכים ארוכים מאוד.

יעקב פרי: אז נגיע לסעיף התחולה.

<יהודה היימליך: לפחות שיינתן פרק זמן של שנה.

יעקב פרי: הבנתי.

יעקב פרי: אבל בכל מקרה אי אפשר להכניס את העניין של האגרה לפה.

<יהודה היימליך: - - -

יעקב פרי: אני עוד לא אישרתי כלום, אבל נגיע לסעיף של התחילה.

<דרור וגשל: זה קצת מוזר.

<דרור וגשל: אם אני מבין נכון בחיפה זה הרציפים שבהם הם מקבלים את זה, וכבר היום הם מקבלים את המים האלה.

<דרור וגשל: הם גובים תעריף על זה?

קדוש: אין פריקה של חומר כזה.

קדוש: הכוונה שזה יהיה בעתיד.

יעקב פרי: זה צופה פני עתיד.

<דרור וגשל: - - -

<שירה סופר סתיו: אני רוצה לציין לעניין התחילה שניתן די והותר זמן לכל הגורמים הרלוונטיים לפעול.

<שירה סופר סתיו: כבר ב-2013 שלחנו את התקנות האלה והפצנו אותן.

<שירה סופר סתיו: דיברנו עם המפעילים בשנת 2014 וסיירנו ברציפים.

<שירה סופר סתיו: יש פה חצי שנה שהם ייכנסו לתוקף.

<שירה סופר סתיו: כך שלאורך כל התקופה הזאת היה זמן.

<יהודה היימליך: אבל אם צריך לבנות מתקן פיזי?

יעקב פרי: סליחה.

<שירה סופר סתיו: לא חייבים לבנות מתקן פיזי.

<שירה סופר סתיו: אפשר להשתמש במשאית שתתחבר לאנייה.

<יהודה היימליך: תלוי בהיקפים.

<שירה סופר סתיו: היום אתם לא מקבלים את החומר הזה.

<יהודה היימליך: כן, אבל אנחנו גם צריכים להיערך לעתיד.

יעקב פרי: אני מבקש שתקבל את רשות הדיבור.

יעקב פרי: גם לי נגמרת הסבלנות במיוחד כשהחומר כל כך מעניין.

יעקב פרי: אנחנו רושמים לעצמנו שיש בקשה בנושא התחילה.

יעקב פרי: אנחנו נצביע על סעיף 57.

יעקב פרי: מי בעד?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 57– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 57 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פיקוח על מיתקן קליטה 58.

<שירה סופר סתיו: מפקח כלי שיט ומפקח למניעת זיהום הים רשאי, בכל עת, לאחר שהזדהה, להיכנס לכל מקום, שבו חלה חובה להתקין מיתקן קליטה נמלי או שבו מותקן מיתקן כאמור ולערוך בו בדיקה, ואולם לא יכנס למקום המשמש למגורים בלבד אלא לפי צו של בית משפט.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 58?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 58– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 58 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): דיווח מוקדם להרקה למיתקן קליטה 59.

<שירה סופר סתיו: (א) הקברניט יודיע למפעיל הרציף בנמל אותו הוא עתיד לפקוד, 24 שעות לפחות לפני מועד הפקידה, בדבר סוג החומר הנוזלי המזיק, שאת שאריתו או תערובת עם שארית כאמור בכוונתו לרוקן למיתקן הקליטה, וכמות משוערת המיועדת לריקון כאמור.

<שירה סופר סתיו: הודעתו של הקברניט תערך בהתאם להנחיית אימ"ו; לנוחיות הציבור תפרסם הרשות באתר האינטרנט טופס לדוגמה.

יעקב פרי: הערה ניסוחית למרב.

<מרב תורג'מן: לדעתי, צריך להחליף את הסיפא בסעיף קטן (ב) – במקום "לנוחיות הציבור תפרסם הרשות" שיהיה: "טופס לדוגמה יפורסם באתר האינטרנט של המשרד".

<מרב תורג'מן: מה זה "לנוחיות הציבור"?

<שירה סופר סתיו: בסדר.

<מרב תורג'מן: אז אם כך הסיפא יהיה: "טופס לדוגמה יהיה באתר האינטרנט של הרשות".

<מרב תורג'מן: יש הגדרה לאתר האינטרנט?

<מרב תורג'מן: היה בזה בהגדרות, כן.

יעקב פרי: מקובל עליכם?

יעקב פרי: כך אנחנו מסכמים.

<מרב תורג'מן: יש את זה בעוד מקום בהמשך.

<מרב תורג'מן: אנחנו נגיע לזה.

יעקב פרי: אנחנו מצביעים.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 59?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 59– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 59 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): התקנת מיתקן הקליטה - לפי אישור המנהל 60.

<שירה סופר סתיו: (א) מפעיל רציף או מספנה בנמל בישראל לא יתקינו מיתקן קליטה נמלי אלא לפי תכנית מפורטת שהמנהל אישר מראש בהתייעצות עם מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה.

<שירה סופר סתיו: לא התקין אחד מהאמורים בתקנת משנה (א) מיתקן קליטה נמלי או שהתקין מתקן קליטה נמלי שאינו עומד באישור המנהל רשאי הממונה על הנמלים לנקוט את הפעולות הדרושות למניעת זיהום הים מחומר נוזלי מזיק, להפסקתו או לצמצומו, לרבות הפסקת פעילות הרציף או מיתקן הקליטה.

<שירה סופר סתיו: נקיטת אמצעים כאמור בתקנת משנה (ג), תהיה סבירה למידת הנזק אשר, לפי מיטב ידיעתו של הממונה על הנמלים, נגרם או עלול להיגרם עקב ריקון החומר הנוזלי המזיק לים.

<מרב תורג'מן: בסעיף (א) יכול להיות שהיה נכון להגדיר אותו.

<מרב תורג'מן: אבל אם הממונה על חקיקת משנה במשרד המשפטים תמצא לנכון להגדיר אז אין בעיה.

<שירה סופר סתיו: גם בסעיף (ב) יש תיקון: במקום "לנקוט כל פעולה הנראית לו דרושה" יהיה כתוב: "לנקוט את הפעולות הדרושות".

יעקב פרי: יש תיקון ב-(א).

<מרב תורג'מן: נכון.

<מרב תורג'מן: יש כאן תיקון שהוא שינוי בהגדרה ל"מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה" ובסעיף (ב) "הפעולות הדרושות".

יעקב פרי: תודה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 60?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 60 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 60 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): אישור על הרקה למיתקן קליטה 61.

<שירה סופר סתיו: (א) רוקנו שארית או תערובת מים עם שארית למיתקן קליטה נמלי, ינפיק מפעיל מיתקן הקליטה הנמלי, בין בעצמו ובין באמצעות אחר מטעמו, לקברניט האנייה אישור מודפס באנגלית וחתום בידו בדבר כמות וסוג השארית או תערובת המים עם שארית שרוקנו.

<שירה סופר סתיו: האישור יערך בהתאם להנחיית אימ"ו ; לנוחיות הציבור הרשות תפרסם באתר האינטרנט טופס לדוגמה.

<מרב תורג'מן: זה אותו דבר.

<מרב תורג'מן: טופס לדוגמה יפורסם באתר האינטרנט של המשרד.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 61 עם התיקונים?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 61 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 61 אושר עם התיקונים.

<שירה סופר סתיו: גם כאן יש לנו תיקון.

<שירה סופר סתיו: אני אקריא את זה כבר מתוקן.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק י"א: פטורים מתן פטור מדרישות פרק ה' 62.

<שירה סופר סתיו: (א) המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי לפטור אנייה מקיום הדרישות המפורטות בפרק ה', כולן או מקצתן או לדחות לפרק זמן מוגדר את כניסתו לתוקף של תיקון כמפורט בפסקה (1) על אניות שנבנו לפני תאריך כניסתו לתוקף של אותו תיקון אם נוכח לדעת כי החלתו המידית של התיקון היא בלתי סבירה או בלתי מעשית בנסיבות העניין בהתקיים אחד מאלה: (1) כאשר תיקון לנספח או לקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר או לקוד לכימיקלים בצובר כרוך בשינויים במבנה או בציוד ובאבזרים בשל שדרוג הדרישות המפורטות בתקנות לגבי חומר נוזלי מזיק מסוים – המנהל יחליט בדבר דחייה כאמור בהתייחס לסוג החומר הנדון;

<מרב תורג'מן: זה במקום פסקה (1).

<שירה סופר סתיו: נכון.

יעקב פרי: כי "אניות שנבנו לפני תאריך כניסתו כבר הכנסתם קודם.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<שירה סופר סתיו: אנחנו פשוט שינינו.

יעקב פרי: יש למישהו שאלות או משהו לא מובן?

יעקב פרי: את יכולה לעבור לסעיף (2).

<שירה סופר סתיו: (הקראה): כאשר אנייה המורשית להוביל שמנים צמחיים המוגדרים בנפרד בהערת שוליים הנוגעת בדבר של הקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר, ובלבד שהאנייה ממלאת אחר התנאים הבאים:

<מרב תורג'מן: למה המילה "בנפרד"?

<שירה סופר סתיו: זה תרגום.

<מרב תורג'מן: זה ממש לא קשור כאן, לדעתי.

<שירה סופר סתיו: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

<מרב תורג'מן: זה מוגדר בהערת השוליים.

יעקב פרי: נסת

יעקב פרי: כל מה כתוב בשפה הלועזית בסעיף (2).

<מרב תורג'מן: אני גם ככה לא שלמה עם ההפניה להערת השוליים, אבל אני מבינה - -

<שירה סופר סתיו: שם אין לנו ברירה.

<מרב תורג'מן: אבל אני חושבת שהמילה "בנפרד" פה מיותרת.

<שירה סופר סתיו: נבדוק את זה רגע.

יעקב פרי: אבל לכתוב: "להוביל שמנים צמחיים המוגדרים", במה?

<מרב תורג'מן: בהערת השוליים של הקוד.

<צבי ניקסון: אולי "המפורטים".

<צבי ניקסון: זה יותר נכון מ"מוגדרים".

<מרב תורג'מן: "המפורטים".

<מרב תורג'מן: אוקיי.

יעקב פרי: "המפורטים בהערת השוליים" זה גם עברית יותר נכונה.

<שירה סופר סתיו: אנחנו נבדוק את זה בינתיים.

<מרב תורג'מן: בינתיים אני אעלה עוד שאלה.

<שירה סופר סתיו: יש לנו תשובה.

קדוש: בנספח כתוב באנגלית: "certify to carry individually identified - - -"

<קריאה: ההגדרה היא בנפרד.

<מרב תורג'מן: מה זה משנה?

<מרב תורג'מן: אם זה מוגדר אז זה מוגדר או מפורט אז זה מפורט.

<מרב תורג'מן: מה הנחיצות במילה "בנפרד"?

יעקב פרי: מה המילה באנגלית?

<צבי ניקסון: Individually identified"".

<צבי ניקסון: אבל "מפורט" זה מספיק טוב כי זה מפורט.

<מרב תורג'מן: בדיוק.

יעקב פרי: לנו מספיק "מפורט".

יעקב פרי: בפרט בהערת שוליים אפשר לעשות ככה, לדעתי, בתרגום חופשי.

<קריאה: טוב, בואו נבדוק.

<מרב תורג'מן: לא, אין לבדוק.

יעקב פרי: אם אתם רוצים שיהיו תקנות צריך להצביע עליהן.

<שירה סופר סתיו: הערת שוליים אנחנו חייבים להשאיר.

יעקב פרי: אנחנו בעד הערת שוליים.

יעקב פרי: מרב מציעה "גדרים המפורטים בהערת השוליים".

<שירה סופר סתיו: הבנתי.

<מרב תורג'מן: זה נותן לכם מענה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): כאשר אנייה המורשית להוביל שמנים צמחיים המזוהים בנפרד בהערת שוליים הנוגעת בדבר של הקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר, ובלבד שהאנייה ממלאת אחר התנאים הבאים: האנייה עומדת בכל הדרישות לאנייה מסוג 3 כפי שהיא מזוהה בהערת השוליים בפרק 17 לקוד הבין-לאומי לכימיקלים בצובר למעט לגבי מיקום מכל המטען;

<מרב תורג'מן: פה צריך "כמשמעותה בהערת השוליים", כי מדובר פה על זיהוי האנייה.

<שירה סופר סתיו: בסעיף הקודם?

<מרב תורג'מן: לא, ב-(א).

יעקב פרי: כתוב: "כפי שהיא מזוהה".

יעקב פרי: ואת מציעה שיהיה?

<מרב תורג'מן: "כמשמעותה בהערת השוליים.

<מרב תורג'מן: כי אנחנו מחפשים את ההגדרה של האנייה.

<מרב תורג'מן: לא את הדרישות.

<שירה סופר סתיו: אבל אני לא יודעת אם זה ממש הגדרה.

<מרב תורג'מן: אז "כמשמעותה".

<מרב תורג'מן: לא הגדרה.

<שירה סופר סתיו: מה אתה אומר?

קדוש: זה לא מפריע לי.

<מרב תורג'מן: אז נשנה ל"כמשמעותה".

<שירה סופר סתיו: (הקראה): מכלי המטען נמצאים במרחקים המפורטים להלן ואורך מכל המטען כולו מוגן על ידי מכלי מי נטל או חללים שאינם נושאים שמן (בתקנה זו - החללים) כמפורט להלן: מכלי מי נטל או החללים יסודרו כך שיימצאו בתוך הקו היצוק של ציפוי המעטפת של הדופן אך במרחק, שבשום מקום, לא יפחת מ-760 מילימטרים; מכל מי נטל או החללים כפולי התחתית יסודרו כך שהמרחק בין תחתית מכלי המטען לבין הקו היצוק של ציפוי המעטפת של הדופן, מדוד בזוויות ישרות אל לוח המעטפת התחתון, יהיה לא פחות מ- B/15או מ- 2.0 מטרים בקו המרכז, לפי המרחק הקטן מביניהם, ובלבד שהמרחק המזערי לא יפחת מ- 1.0 מטר; לעניין זה, B = רוחב במטרים.

<שירה סופר סתיו: (ב) בתעודה יצוין הפטור שניתן.

יעקב פרי: תעברי על התיקונים של סעיף 62.

<מרב תורג'מן: לפני כן אני אשאל עוד שאלה קטנה, ברשותך.

<מרב תורג'מן: בסעיף קטן (א) ברישא אתם קובעים ש"המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך".

<מרב תורג'מן: האם נדרש שתהיה הסמכה לגורם אחר?

<מרב תורג'מן: מן הראוי שזה יהיה רק בסמכות המנהל.

<מרב תורג'מן: יש פה פטור מדרישות שקבועות בתקנות.

<מרב תורג'מן: לדעתי, זה צריך להיות במקרים מאוד ספציפיים.

<שירה סופר סתיו: אם תהיה הסמכה כזאת היא תהיה למפקח ייעודי שמתמחה בעניין הזה; מישהו שזאת ההתמקצעות שלו, למיטב הבנתי.

<מרב תורג'מן: אז אתם לא מוכנים להוריד את ההסמכה.

<שירה סופר סתיו: אנחנו לא רוצים שיהיה מצב שמנהל יהיה רק חותמת גומי כאן.

<שירה סופר סתיו: אנחנו כן רואים אפשרות לעשות הסמכה ספציפית.

יעקב פרי: מקובל.

יעקב פרי: מה השינויים?

<מרב תורג'מן: השינויים הם כפי שהקריאה עורכת הדין סופר: את פסקה (1), בפסקה (2) – "המפורטים", בסעיף קטן (א) – "כמשמעותה" במקום "כפי שהיא מזוהה".

יעקב פרי: מי בעד סעיף 62?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 62– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 62 אושר עם השינויים.

יעקב פרי: סעיף 63, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: יש לנו בקשה להוסיף מילה בסעיף 63.

<שירה סופר סתיו: אנחנו רוצים להוסיף שמדובר באניות ישראליות.

יעקב פרי: איפה אתם רוצים להוסיף – בכותרת?

<שירה סופר סתיו: אפשר גם בכותרת: "פטור לאנייה ישראלית העוסקת בהפלגות מוגבלות".

<שירה סופר סתיו: ובהמשך כשמופיעה המילה "אנייה", להוסיף את המילה "ישראלית".

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פטור לאנייה ישראלית העוסקת בהפלגות מוגבלות (א) התוספת השנייה, "סידורי שאיבה, צנרת ופתחי הרקה", לא תחול על אנייה ישראלית שנבנתה לפני 1 ביולי 1986 ובלבד שהיא עוסקת בהפלגות בתחום מימי החופין או במים הפנימיים של ישראל או באזור הימי או בהפלגות בין נמלים או מסופים של מדינות שהן צדדים לאמנה (להלן - הפלגות מוגבלות) ומתקיימים התנאים המפורטים להלן: בכל פעם שמכל המכיל חומרים או תערובות המסווג כחומר מסוג x, מסוג y או מסוג z, מיועד לשטיפה או להרקת מי נטל, המכל נשטף, לפי העניין, בהתאם לנוהל שטיפה מוקדמת שאישרה הרשות, ומי השטיפה של המכל מרוקנים לתוך מיתקן קליטה נמלי; בעקבות שטיפות נוספות מי השטיפה או מי הנטל מרוקנים לתוך מיתקן קליטה נמלי או לים, לפי התוספת השלישית; בתעודה המונפקת לאנייה לפי תקנה 21 נרשם כי האנייה עוסקת בהפלגות מוגבלות ובודק מוסמך אימת את הרישום; רישום כאמור יהווה אישור לכך שהאנייה עוסקת אך ורק בהפלגות מוגבלות; (4) לעניין תקנה זו, "מתקן קליטה נמלי" – (א) אם הוא בנמלים או במסופים בישראל – מיתקן שהמנהל אישר לפי תקנה 60; אם הוא מחוץ לישראל- מיתקן שהרשות המוסמכת במדינת היעד שהיא צד לאמנה ושהמיתקן מצוי בשטחה, אישרה אותו.

יעקב פרי: בסעיף (3) אתם לא רוצים להוסיף "אנייה ישראלית" או לא צריך יותר?

<מרב תורג'מן: זה חל גם רק על אנייה ישראלית.

יעקב פרי: אני מציע שאחרי כל "אנייה" תכתבו "ישראלית".

יעקב פרי: אז רק נעשה את ההוספה של המילה "ישראלית", ואפשר לאשר לסעיף 63.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 63 עם התיקונים?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 63– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 63 אושר עם התיקונים.

יעקב פרי: נעבור לסעיף 64.

<שירה סופר סתיו: גם כאן אנחנו רוצים להוסיף למילה "אנייה" את המילה "ישראלית": "פטור לאנייה ישראלית שאינה מחויבת בהרקת מי נטל".

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פטור לאנייה ישראלית שאינה מחויבת בהרקת מי נטל המנהל רשאי להעניק פטור מהתוספת השנייה, "סידורי שאיבה וצנרת ופתחי הרקה", לאנייה ישראלית שהמבנה או התפעול שלה אינם מחייבים הרקת מי נטל ממכלי המטען, ושטיפת מכלי המטען דרושה רק לשם תיקונים או הספנה על מבדוק יבש, ובלבד שיתקיימו כל אלה: הרשות אישרה את התכנון, הבנייה והציוד של האנייה, תוך שימת לב לייעודה; כל שפך מימי משטיפת מכל שיש לבצע, לפני תיקון או הספנה על מבדוק יבש, מרוקן למיתקן קליטה, שאישר המנהל לפי תקנה 60; בתעודה מצוינים הפרטים הבאים: כל מכל מטען שמאושר להובלה של מספר מוגבל של חומרים תואמים וניתן להובילם לחליפין באותו מכל ללא ניקוי ביניים; פרטי הפטור; האנייה נושאת את מדריך הציוד והתפעול שאישרו הרשות או ארגון מוכר.

יעקב פרי: ב-(2) "הספנה" זה פשוט ששמים אותו על המבדוק?

<שירה סופר סתיו: כן.

יעקב פרי: גם ב-(4) "אנייה ישראלית"?

<מרב תורג'מן: לא צריך.

<מרב תורג'מן: יש כבר הפניה ברישא.

יעקב פרי: אין בעיה.

יעקב פרי: אני רק רוצה שיהיה ברור.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 64 עם התיקון "ישראלית"?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 64 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 64 אושר עם התיקון.

<שירה סופר סתיו: בסעיף 65(א)(2) אנחנו מבקשים לעשות תיקון לגבי ההפניה לסעיפים.

יעקב פרי: "הופרה הוראה"?

<שירה סופר סתיו: כן.

<שירה סופר סתיו: אנחנו מבקשים למחוק את תקנה 41, ובמקומה לכלול את תקנה 38 שעניינה הסדרת הרקה; ולמחוק את תקנה 45.

<מרב תורג'מן: סיימי לקרוא עד הסוף.

יעקב פרי: סיימי לקרוא את הפרק ואחר כך יש לנו כמה שאלות.

יעקב פרי: (הקראה): פרק י"ב: עונשין וערובה

<מרב תורג'מן: לעניין קביעת ערובה בתקנה 65 אני סברתי שמבחינה משפטית נדרש צידוק ברור כדי לכלול הוראה של ערובה.

<מרב תורג'מן: זה הליך די ארכאי.

<מרב תורג'מן: פחות משתמשים בחובה להפקיד ערובה בחקיקה היום.

<מרב תורג'מן: יש הליכים אחרים שמחליפים את ההליך הזה.

<מרב תורג'מן: אני אשמח לשמוע מהן ההצדקות שמצאה רשות הספנות לקביעת הערובה.

<מרב תורג'מן: בנוסף ההסמכה כאן היא למנהל, וחשבתי שאולי נדרש כאן לקבוע שרק מנהל הרשות יהיה רשאי לדרוש ערובה ולא סגן מנהל הרשות לעניינים טכניים כפי שמוגדר בסעיף ההגדרות.

יעקב פרי: אלה שתי ההערות?

<מרב תורג'מן: כן.

<מרב תורג'מן: יחד עם זה אני אשמח שעורכת הדין סופר תפרט גם את הרשימה של התקנות.

<מרב תורג'מן: אנחנו הכנו מבעוד מועד רשימה של ההפרות שקבועות בתקנה (2).

<שירה סופר סתיו: להתייחס לרשימה?

<מרב תורג'מן: כן.

<שירה סופר סתיו: בתחילת הדיון התייחסנו לכך שאנחנו יושבים באכסניה בפקודת הנמלים.

<שירה סופר סתיו: לכן אנחנו מוגבלים בסעיפי העונשין שאנחנו יכולים לקבוע.

<שירה סופר סתיו: במסגרת הסד הזה, אם ניתן לקרוא לו כך, פרק העונשין של התקנות מתבסס על סעיף 54 לפקודה שמפנה לסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, וקובע עבירה פלילית שדינה מאסר של שישה חודשים או קנס, שכפי שציינתם אינו גבוה.

<שירה סופר סתיו: התקנות עוסקות בהסדרה של פריקה והרקה של שארית של מטען חומרים נוזלים מזיקים בצובר, ומרבית האניות כאמור הן אניות זרות שמגיעות לכאן לימים ספורים - -

יעקב פרי: אבל פה אתם גם צופים פני עתיד לאניות ישראליות.

<שירה סופר סתיו: נכון.

<מרב תורג'מן: אתם תדרשו הפקדת ערובה מאניות ישראליות?

<שירה סופר סתיו: אם הן יפרו את ההוראות אנחנו לא רואים סיבה להטיל - -

יעקב פרי: תסלחו לי על הביטוי, אבל זה עונשים די מגוחכים.

<שירה סופר סתיו: נכון, אדוני, אבל אנחנו יושבים בתוך הפקודה.

<שירה סופר סתיו: התקנות האלה הן מכוח הפקודה.

<שירה סופר סתיו: אלה הסמכויות העונשיות.

יעקב פרי: זה מה שקורה גם לאניות שעושות עבירות כאלה גם בנמלים זרים?

<שירה סופר סתיו: בנמלים זרים מצאנו בבדיקתנו שיש עידוד גם של אימ"ו שתהיה אכיפה אפקטיבית כמו שצייינתי.

<שירה סופר סתיו: אבל אנחנו חיפשנו אם יש התייחסות לדבר שדומה לזה.

<שירה סופר סתיו: למשל, ב-USCG שזה US Coast Guard, יש התייחסות למצב של ערובה.

<שירה סופר סתיו: כלומר יש סמכות של גורם מנהלי לסרב או לבטל שחרור של אנייה עד שהיא תפקיד ערובה.

יעקב פרי: כלומר היא לא תוכל לצאת.

<שירה סופר סתיו: כן.

<שירה סופר סתיו: יש התייחסות דומה לשלנו.

יעקב פרי: המנעד של העונשים - -

<שירה סופר סתיו: אני מניחה שהסכומים גבוהים יותר אולי, אבל אני לא יודעת להגיד כמה גובים.

יעקב פרי: בסדר.

<שירה סופר סתיו: אבל זה לא יציר לא מקובל.

<שירה סופר סתיו: משתמשים בדבר הזה.

<מרב תורג'מן: מצאתי שגם בתקנות הנמלים האחרות יש גם הליך של הפקדת ערובה.

<שירה סופר סתיו: כמו שמרב ציינה אכן גם הנושא של ערובה הוא מקובל.

<שירה סופר סתיו: בתחום דיני הספנות והנמלים ניתן לראות אותו גם בתקנות אחיות שזה תקנות למניעת זיהום הים (השלכת אשפה).

<שירה סופר סתיו: אפשר לראות אותו גם בתקנה 111 לתקנות הנמלים (בטיחות השיט).

<שירה סופר סתיו: לאור האופי של האניות וסביר להניח שיהיה לנו קשה לאכוף את הדין הפלילי על רב החובל, למשל, או על - - - וכדי שההליך הפלילי לא יתייתר, אנחנו רואים הכרח לקבוע סעיף של ערובה.

<שירה סופר סתיו: גם משרד המשפטים בזמנו הרים גבה והשתכנע שלאור הארסנל של הכלים שעומדים לרשותנו אין לנו ממש ברירה.

יעקב פרי: אני מבין.

<יורם נאמן: בשביל זה קיימים PNI Club.

יעקב פרי: מה זה PNI Club?

<יורם נאמן: זה Protection and Identity.

<צבי ניקסון: זה חברות פיתוח בין-לאומיות שמבטחות את האחריות של בעלי האניות.

<צבי ניקסון: לכן מקובל, אם דבר כזה קורה, שהמועדון של PNI מוציא ערבות מקובלת.

<צבי ניקסון: לנו אין ועדה, ואנחנו גם לא שם, אבל מה שמצדקים הוא מוצדק.

יעקב פרי: הסכומים כל כך מגוחכים שלא אכפת לחברות הביטוח לשאת בו.

<צבי ניקסון: גם על סכומים יותר גדולים.

<צבי ניקסון: אבל זה בסדר.

<צבי ניקסון: זה מקובל.

יעקב פרי: תודה על ההבהרה.

יעקב פרי: רני, בבקשה.

<רני עמיר: רציתי לחזק את הנושא של הערבות.

<רני עמיר: ערבות זה כלי שעושים בו שימוש הרב המאוד יחסית, והוא נועד בראש ובראשונה לשחרר את האנייה שהיא בדרך כלל זרה לדרכה בלי לעכב אותה.

<רני עמיר: כי עיכוב זה משהו מאוד דרסטי.

יעקב פרי: הנזק בעיכוב הרבה יותר גדול מהכסף.

<שירה סופר סתיו: לדעתנו, זה איזון ראוי ומאפשר לנו דווקא להקל על בעלי האנייה.

<שירה סופר סתיו: כי אם נעכב אותם אז נגרום להם הוצאות.

<מרב תורג'מן: גם אניות ישראליות יהיו רשאיות לבטח את האחריות?

יעקב פרי: ודאי.

<מרב תורג'מן: אנחנו היום פחות נוטים לאפשר ביטוח אחריות אישית.

יעקב פרי: זה לא דומה במקרה הזה.

<מרב תורג'מן: זה בוודאי לא במסגרת התקנות האלה.

<מרב תורג'מן: אני רק מציינת את זה.

<דרור וגשל: אני רוצה רק לומר שגם אנחנו הרמנו גבה על העניין הזה, ועשינו אצלנו דיונים.

<דרור וגשל: הזמנו את רשות הספנות והנמלים אלינו.

<דרור וגשל: בסופו של דבר כמו מה שנשמע כאן השתכנענו שבמקרה הזה אין מה לעשות, וצריך להכניס פה עניין של ערבות או ערובה.

<דרור וגשל: סך הכול הנזק פה קטן יותר.

<מרב תורג'מן: גם לגבי ההסמכה.

<דרור וגשל: כן.

יעקב פרי: אנחנו מאשרים את סעיף 65 עם תיקון של סעיף(2).

<מרב תורג'מן: תפרטי בקצרה את רשימת ההפרות, בבקשה.

יעקב פרי: זה לסעיף קטן (2).

יעקב פרי: אנחנו יכולים להקריא לך: תקנה 5 – איסור הובלה של חומר נוזלי מזיק בצובר, אלא אם החומר סווג או הוערך זמנית; 8 – אי העמדת האנייה לבדיקה כמתחייב; 14 – אי ביצוע פעולה מתקנת; 18 – אי שמירה על כשירות האנייה כנדרש בתקנות באופן שהאנייה לא תהווה איום בלתי סביר לגרם נזק לסביבה הימית; 19 – הכנסה שינויים מהותיים לאחר השלמת הבדיקה ללא אישור המנהל; 20 – אי דיווח על תאונה או פגם מהותי; 35 – הפרת ההוראות בדבר עיצוב, בנייה, סידור ותפעול של אנייה בהתאם לסוגה ולמועד בנייתה; 36 – אי ציוד האנייה בסידורי שאיבה, צנרת ופתחי הרקה כנדרש; 41 – יימחק; 42 – אי החזקת מדריך ציוד ותפעול או החזקתו בלי שאושר על-ידי בודק מוסמך או רשות מוסמכת במדינת הדגל; 43 – אי הצטיידות בפנקס מטען; 44 – הפרת חובות הרישום בפנקס המטען; 45 – הפרת החובות בדבר שפות הרישום.

<מרב תורג'מן: זה ביקשתי להוריד.

<מרב תורג'מן: חשבתי שלא מדתי, ולכן חשבתי שראוי להוריד את סעיף 45.

יעקב פרי: אז 45 נמחק.

יעקב פרי: 46 – אי שמירת הפנקס במקום זמין לבדיקה או למשך הזמן כנדרש בתקנות; 48 – אי הצטיידות בתכנית החירום או אי התאמה בתכנית החירום כמחויב בתקנות; 49 – אי הצגת התעודה והמסמכים לפני רשות מוסמכת; 50 – אי הימצאות התעודה והמסמכים באנייה או הוצאתם מהאנייה; 51 – הפרת האחריות הישירה של הקברניט בעניין סידורי ההרקה, אמצעי הפיקוח על אנייה זרה והשלמת פנקס המטען בעקבות ביצועה פעולות נדרשות.

יעקב פרי: מקובל?

יעקב פרי: מצביעים.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 65?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 65 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: 65 אושר.

יעקב פרי: פרק י"ג, בבקשה.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): פרק י"ג: הוראות כלליות אחריות בעל האנייה וקברניטה לקיום הוראות התקנות (א) בעל האנייה וקברניטה חייבים לפקח ולעשות כל שניתן כדי למנוע ביצוע עבירה על הוראות תקנות אלה בידי כל אדם באנייה.

<שירה סופר סתיו: (ב) נעברה עבירה על הוראות תקנות אלה בידי אדם באנייה חזקה היא כי בעל האנייה או קברניטה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שאפשר כדי למלא את חובתו.

יעקב פרי: תודה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 66?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 66 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 66 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): סמכות מפקח כלי שיט 67.

<שירה סופר סתיו: מפקח כלי שיט רשאי בכל עת לעלות על כל אנייה שהוראות תקנה 2 חלות עליה ולבדקה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 67?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 67– פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 67 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): קביעת נהלים 68.

<שירה סופר סתיו: המנהל רשאי לפרסם נהלים ליישום הוראות תקנות אלה; הנהלים יפורסמו באתר האינטרנט של משרד התחבורה.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 68?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 68 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: סעיף 68 אושר.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): שמירת דינים 69.

<שירה סופר סתיו: (א) תקנות אלו אינן באות לגרוע מתקנות הנמלים בטיחות השיט, לרבות תקנה 15א והפרק החמישי א' בתקנות האמורות.

<שירה סופר סתיו: (ב) אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מהוראות כל דין, שענינו האמנה.

<מרב תורג'מן: אני מוכרחה לומר שאני הרמתי גבה לגבי סעיף קטן (ב).

<מרב תורג'מן: אבל ראיתי שהוראה זהה קיימת בתקנות בטיחות השיט.

<מרב תורג'מן: אז אין לי מה לומר.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 69?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 69 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים –אין

יעקב פרי: סעיף 69 אושר.

יעקב פרי: מר היימליך, אתה ביקשת בסעיף התחילה שנה, ופה יש שישה חודשים.

יעקב פרי: לדעתי, תיאלץ להסתפק בשישה חודשים משתי סיבות: זה משנת 83', אז אשדוד יסתדרו בשישה חודשים, אין לי בכלל ספק.

<שירה סופר סתיו: (הקראה): תחילה 70.

<שירה סופר סתיו: תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.

יעקב פרי: מי בעד סעיף 70?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד סעיף 70 – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: בא לציון גואל.

יעקב פרי: מה עושים עם כל התוספות?

<מרב תורג'מן: יש ארבע תוספות: התוספת הראשונה, עניינה תעודה בין-לאומית למניעת זיהום להובלת חומרים נוזלים מזיקים בצובר; התוספת השנייה, עניינה סידורי שאיבה ונצרת ופתחי הרקה.

<מרב תורג'מן: יש תיקונים ממש קטנים כפי שמופיעים בנוסח שהונח על שולחן הוועדה; התוספת השלישית, עניינה הרקת שאריות של חומרים נוזלים מזיקים בצובר: מי נטל, מי שטיפת נחלים או תערובות אחרות המכילים חומרים כאמור; התוספת הרביעית, עניינה פנקס המטען.

<מרב תורג'מן: רק הבהרה קטנה: אני אשמח לקבל הבהרה לגבי פסקה 2 בתוספת הראשונה: "כי הבדיקה העלתה שהמבנה, הציוד, המערכות, ההתקנים, הסידורים והחומרים של האנייה ומצבם מניחים את הדעת מכל הבחינות".

<מרב תורג'מן: את הדעת של מי?

<דרור וגשל: של הבודק.

<מרב תורג'מן: של הבודק?

<מרב תורג'מן: זה ברור?

<שירה סופר סתיו: הכוונה היא לדעתו של הבודק המוסמך.

<מרב תורג'מן: זה ברור מכאן?

<שירה סופר סתיו: כן.

<שירה סופר סתיו: זאת תעודה בין-לאומית.

<שירה סופר סתיו: זאת לא תעודה לאומית שאנחנו יצרנו וניסחנו.

<שירה סופר סתיו: אתם רואים שיש גם תרגום שלה בצד השני.

<שירה סופר סתיו: זה המינוח המקובל.

יעקב פרי: מקובל עלי.

יעקב פרי: מי בעד התוספות?

יעקב פרי: מי נגד?

יעקב פרי: מי נמנע?

יעקב פרי: בעד התוספות – פה-אחד

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: ארבע התוספות אושרו.

יעקב פרי: אני רוצה להודות לכם בחום, ובמיוחד לך, שירה, על הדיון המהיר והמועיל.

יעקב פרי: הישיבה נעולה.