הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 66, 2015-12-28 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם.

קארין אלהרר: היום ה-28 בדצבמר 2015, ט"ז בטבת התשע"ו.

קארין אלהרר: אנחנו נדון היום בדו"ח מבקר המדינה בנשוא מעבר בסיסי צה"ל לנגב – סוגיות בנוגע לתקציב מערכת הביטחון ומשרתי הקבע בצה"ל.

קארין אלהרר: זה דו"ח מיוחד מאוגוסט 2015.

קארין אלהרר: זה דו"ח כמובן מאד מקיף.

קארין אלהרר: אני מברכת את המבקר וצוותו על כך שבאמת גם בוחנים את הדברים באמצעו של תהליך.

קארין אלהרר: זה מאד חשוב ומשמעותי, כי זה באמת מאפשר לנו להיות עם האצבע על הדופק ולא להיזכר בדברים בדיעבד, בעוד כמה שנים ולשאול למה זה ככה ולמה לא פעלנו אחרת.

קארין אלהרר: המהלך של מעבר לנגב הוא בעיני מאד מאד מבורך וגם המבקר ציין זאת.

קארין אלהרר: זה באמת החזון הבן גוריוני, אני חושבת, במלוא מובן המילה.

קארין אלהרר: הנכונות לעבור לנגב היא חשובה ובאמת אני יודעת שנעשית עבודה.

קארין אלהרר: יש פעילות לילות כימים וזה לא משהו שהיה מובן מאליו, בטח לא אם היינו מקיימים את השיח הזה לפני אי אילו שנים.

קארין אלהרר: אני מבינה שקריית ההדרכה כבר מאוכלסת ברובה.

קארין אלהרר: בסוף החודש הוועדה תקיים סיור שם, שמעתי שמאד יפה ואני מאד אשמח להגיע ולראות.

קארין אלהרר: אבל לצד כל הפעילות החשובה, יש את המעטפת.

קארין אלהרר: התמיכה באנשי הקבע שיעברו, אנשי הקבע והמשפחות שלהם, כשאנחנו מדברים על תשתיות של תחבורה, דיור, חינוך, בריאות, תרבות, וצריך לוודא מבעוד מועד שאנחנו מעבירים אנשים, אבל שיש גם לאן לעבור ושהדברים באמת מוכנים לקראתם.

קארין אלהרר: זו החלטה לא פשוטה להעתיק את מקום המגורים ממרכז הארץ או ממקום אחר לנגב, מבלי שבכלל נידרש לשאלת האם יש תשתיות האם לאו, ובוודאי כשאין תשתיות, אני חייבת לומר שזו החלטה שאני לא בטוחה שכולם היו עומדים בה בצורה טובה.

קארין אלהרר: הדו"ח מעלה שיש עוד הרבה מאד עבודה שצריכה להיעשות, ושכלל הגופים צריכים לפעול בשיתוף פעולה, במקצועיות, ברצינות.

קארין אלהרר: אני חושבת שהדגש המרכזי, כמעט כמו בכל דיון אצלנו בוועדה, זה הנושא של שיתוף הפעולה בין כל המשרדים הממשלתיים ושיהיה גורם מתכלל שיודע לעשות את הסנכרון בין כולם.

קארין אלהרר: אי אפשר להעביר את האנשים ולהגיד – בריאות יש, אבל חינוך – תחזרו אלינו עוד כמה שנים או להיפך.

קארין אלהרר: וחשוב מאד בדיון הזה כמובן, לשמוע את ההתקדמות.

קארין אלהרר: אני מאד אשמח אם אני אקבל תשובות אמיתיות וכנות שהייתה התקדמות משמעותית ואנחנו במקום אחר, אבל אני מוכנה גם לתרחיש אחר, בסדר?

קארין אלהרר: אז באמת נשמע את הדברים.

קארין אלהרר: אני אודה למר יוסי ביינהורן, מנהל חטיבת הביטחון, על הצגת עיקרי הדו"ח.

<יוסי ביינהורן: תודה גברתי יושבת הראש.

<יוסי ביינהורן: נמצאים איתי פה גם הצוות שביצע את הדו"ח הזה, ראש האגף מר רון ישראל, סגניתו הגברת ירדנה אורון ומנהלת הביקורת, הגברת אנטה גולומב.

<יוסי ביינהורן: אני רוצה להודות להם כבר בפתיחה.

<יוסי ביינהורן: אנחנו בחרנו לשלב את הדו"ח הזה בתוך דו"ח שקראנו לו סוגיות בנוגע לתקציב הביטחון, שבו דיברנו על תקציב הביטחון – הדבר הכי מדובר.

<יוסי ביינהורן: דיברנו על מערך הנג"דים בצה"ל, ששמחנו לשמוע לאחרונה שהפתרונות לגביו עומדים או נבנו כבר; והנושא השלישי היה מעבר צה"ל לנגב, והוא לא סתם נכרך איתם, כי במכרזו של הדו"ח, ואני למדתי המון על זה, בעצם משרתי הקבע, אלה שצריכים לעבור דרומה.

<יוסי ביינהורן: עם כל החשיבות של התשתיות ושל הפרויקטים האלה והאחרים, בסוף משרת הקבע צריך לעבור דרומה ולזה יש משמעות.

<יוסי ביינהורן: הוא במרכז.

<יוסי ביינהורן: כמו שאמרה יושבת הראש, הפרויקט הזה הוא פרויקט לאומי.

<יוסי ביינהורן: הוא איננו פרויקט רק של מערכת הביטחון.

<יוסי ביינהורן: מערכת הביטחון היא זו שמניעה את האנשים דרומה, אבל בסופו של דבר החשיבות של זה היא חשיבות לאומית.

<יוסי ביינהורן: הנגב והמשמעות שלו, העברת עוד עשרות אלפים של אנשי קבע דרומה, מעבר לכאלה המשרתים כבר היום בנגב, יש לה משמעות על הנגב, על סביבתו, על האוכלוסייה שלו, על היכולות, על החינוך בנגב ועל דברים אחרים.

<יוסי ביינהורן: ולכן אנחנו כמשרד מבקר המדינה ראינו בזה חשיבות מעבר לעובדה שבחנו את מערכת הביטחון.

<יוסי ביינהורן: כאשר עושים פרויקט מהסוג הלאומי הזה, יש חשיבות ברורה לכולם, היא נאמרה פה והיא ברורה.

<יוסי ביינהורן: אבל בדרך לשם יכולים להיות כשלים ועל הכשלים האלה, או על הבדיקה מה מצב העניינים בתחום הזה, היה חשוב לנו להסתכל.

<יוסי ביינהורן: אז הכשלים שיכולים להיות זה תקציב ולוח זמנים, שהוא כמעט בעייתו של כל פרויקט, אבל כשמדובר על פרויקט לאומי צריך לראות שהוא לא קורה.

<יוסי ביינהורן: וכמו שאמרה יושבת הראש, מאמץ כולל של כל מי שיש לו אחריות.

<יוסי ביינהורן: מאחר שאין פה אחריות רק למשרד אחד אלא להרבה מאד משרדים, אז מאמץ לא כולל, או מאמץ שאיננו אחיד בין המשרדים, יכול להביא למצב שהפרויקט מתקדם, אבל בחלקים ממנו הוא לא נותן את המענה.

<יוסי ביינהורן: כמו שאמרתי כבר בהתחלה, הדבר העיקרי הוא הרצון של האנשים הטובים, של משרתי הקבע, שנמצאים היום ומשרתים במרכז הארץ ואנחנו מדברים כרגע על התקשוב ועל אמ"ן, הם אנשים טובים, אנשים מוכשרים ביותר, שיש להם המון המון הזדמנויות אחרות במרכז הארץ, לשרת או לעשות עבודה.

<יוסי ביינהורן: כשאני מניע אותם דרומה, אז אני צריך – איך זה נקרא?

<יוסי ביינהורן: מעטפת משא"ן.

<יוסי ביינהורן: כן, אני צריך לעטוף אותם במשהו כדי שתהיה להם את המוטיבציה לעבור דרומה, וזה לא פשוט.

<יוסי ביינהורן: והדבר הזה הוא שוב במרכז הדו"ח, והאמת באמת המשרת, עם מעטפת משא"ן שלו, עם התחבורה שהוא יכול לנוע, עם הבריאות ועם כל הגורמים האחרים, אכן כשהוא מגיע לנגב יש לו את זה.

<יוסי ביינהורן: ולמעשה אלה הדברים שדנו בהם אחד לאחד.

<יוסי ביינהורן: אנחנו מצאנו את המצב הזה, כפי שתיארנו אותו בדו"ח.

<יוסי ביינהורן: מאז עבר זמן.

<יוסי ביינהורן: אני מאד מקווה שהיום בדיון נוכל לשמוע מהגורמים השונים שחלה התקדמות בכל אחד ואחד מהנושאים ואנחנו נשמח בוודאי לשמוע.

<יוסי ביינהורן: ולכן, כדי לשים את התשתית לכולם, אני אבקש להציג בקצרה את עיקרי הדו"ח ומשם אפשר יהיה לפנות לגורמים השונים ולשמוע מה התקדם.

<יוסי ביינהורן: תודה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: בבקשה.

<אנטה גולומב-עוז: אני אתחיל ברקע כללי.

<אנטה גולומב-עוז: מעבר בסיסי צה"ל לנגב, שעליו החלטה הממשלה בשנת 2002, הינו מהלך אסטרטגי רב שנתי, רחב היקף וחסר תקדים במובנים רבים.

<אנטה גולומב-עוז: מימוש המהלך והאחריות לביצוע כלל הפעולות הנגזרות מכך, בתחומים השונים, מוטלים על משרדי הממשלה השונים ומחייבים שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה השונים ובינם לבין הרשויות המקומיות.

<אנטה גולומב-עוז: למהלך זה משמעויות מרחיקות לכת, הנוגעות לתחומים רבים ברמה הלאומית, ברמה הכלל צה"לית ובעבור היחידות העוברות עצמן.

<אנטה גולומב-עוז: עלות העברת יחידות אמ"ן ותקשוב מסתכמת ב-19 מיליארד שקלים.

מירב בן ארי: אני אתקן אותך שהחלטת הממשלה הייתה בשנת 1958 בתקופה של בן גוריון.

<אנטה גולומב-עוז: כן, אנחנו מדברים עליו הרבה.

מירב בן ארי: משם זה התחיל.

<אנטה גולומב-עוז: אני אציג את הליקויים העיקריים.

<אנטה גולומב-עוז: הנושא הראשון: עיכוב בהכרעה בנוגע למקורות מימון ממעבר יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב.

<אנטה גולומב-עוז: ביקורת קודמת בנושא, שפורסמה בשנת 2011, הצביעה על כך שמאז החלטת הממשלה משנת 2005 על תכנית לאומית אסטרטגית לפיתוח הנגב, לא סוכמה המסגרת התקציבית להעברת יחידות אלה לנגב.

<אנטה גולומב-עוז: זאת בעיקר עקב מחלוקת עקרונית בין משרד האוצר למשרד הביטחון, על חלוקת נטל המימון למעבר היחידות בין שני המשרדים.

<אנטה גולומב-עוז: מחלוקת זו מעמידה בספק את מימוש המהלך שהממשלה הצביעה עליו כמניע ומחולל שינוי לפיתוח הנגב.

<אנטה גולומב-עוז: בינואר 2015, התקבלה החלטת ממשלה שקבעה בין היתר שהעברת יחידות אמ"ן ואגף התקצוב יתוקצבו בסעיף תקציבי נפרד בתקציב המדינה, שיהיה נוסף על בסיס התקציב של משרד הביטחון.

<אנטה גולומב-עוז: גם לאחר החלטת הממשלה עלו סוגיות בנוגע לאופן התקצוב והרישום בתקציב המדינה של עלות מעבר היחידות ושל ההכנסות ממכירת הקרקעות, שטרם באו על פתרונן.

<אנטה גולומב-עוז: הנושא השני, העדר סיכום בנוגע לתמיכה באנשי קבע, העתידיים לשרת בנגב.

<אנטה גולומב-עוז: האתגר המרכזי במעבר בסיסי צה"ל לנגב, אינו רק בניית התשתיות והעברת הציוד, אלא בעיקר הצלחת שילוב אוכלוסיית משרתי הקבע העוברים דרומה ובני משפחותיהם במהלך הלאומי, כדי לשמר את איכות כוח האדם המשרת ביחידות אלה בצה"ל.

<אנטה גולומב-עוז: מערכת הביטחון גיבשה מעטפת של תמיכה לאוכלוסיית אנשי הקבע המתוכננת לעבור דרומה, שעלותה מסתכמת ב-3.2 מיליארד שקלים, אולם היא טרם הגיעה להסכמה עם משרד האוצר, בנוגע לאוכלוסיית אנשי הקבע הזכאים להטבות, לסוג ההטבות שייתנו ולשיעור המימון של מעטפת זו.

<אנטה גולומב-עוז: העדר סיכום בנוגע למעטפת זו, מוביל לתחושת אי ודאות בקרב אנשי הקבע, בכל הקשור להמשך שירותם בעתיד, וכתוצאה מכך, קיים חשש צה"ל לא יצליח לשמר כוח אדם איכותי ושעזיבתו עלולה לפגוע באופן ממש ביכולת המבצעית של צה"ל ובביטחון המדינה.

<אנטה גולומב-עוז: הנושא השלישי – פתרונות תחבורתיים למעבר צה"ל לנגב.

<אנטה גולומב-עוז: כדי שמטרות מעבר צה"ל לנגב יתממשו וכדי שמדינת ישראל תפקיד את מלוא הפוטנציאל הגלום בהעברת מחנות צה"ל לנגב, המדינה נדרשת לתמוך במהלך ולייצר מענה בתשתיות אזרחיות לאומיות הכרחיות, בין היתר במתן פתרונות תשתיתיים תחבורתיים, שיאפשרו גישה נוחה, מהירה וחסכונית לדרום.

<אנטה גולומב-עוז: עם העברת היחידות לנגב, צפוי גידול של כ-32,000 משרתים שינועו דרומה, גידול של כ-100% ונדרש פתרון להסעתם בעיקר בציר תל אביב באר שבע.

<אנטה גולומב-עוז: כמו כן, ישנם פרויקטים תחבורתיים שהשלמתם הכרחית למעבר צה"ל לנגב.

איל בן ראובן: 32,000 זה קבע וחיילים, הכל ביחד?

<אנטה גולומב-עוז: סך הכל.

<אנטה גולומב-עוז: הכל, כן.

<אנטה גולומב-עוז: יצוין שהקמתו של מחלף אום בטין בכניסה לקריית המודיעין, המהווה תנאי לאכלוס מלא של קריית המודיעין, טרם החל, מאחר שטרם סוכמו המקורות התקציביים והאחריות לביצועו.

<יוסי ביינהורן: גברתי יושבת הראש, אנחנו לקחנו פה את הנושא התחבורתי ושמנו אותו, אבל יושבים פה משרדי הממשלה האחרים ויש שם גם נושאים של בריאות.

<אנטה גולומב-עוז: זה מופנה אל כולם.

<אנטה גולומב-עוז: גם בריאות.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: טוב, מי?

<חזי משיטה: אני.

<חזי משיטה: שמי חזי משיטה, אני ממינהל המעבר דרומה.

<חזי משיטה: נמצאים איתנו כאן נציגי צה"ל גם מאכ"א, גם מ - - -

מאיר כהן: בוקר טוב קארין.

קארין אלהרר: בוקר טוב חברי היקר.

קארין אלהרר: כולם חברי שלי.

<חזי משיטה: נמצאים איתנו נציגי צה"ל גם מאכ"א, גם מהיועץ לרמטכ"ל, אג"ת, תכנון של צה"ל, האחראי על ביקורת המדינה במשרד הביטחון, שלום ואנשיו ויונת ממינהל המעבר דרומה.

<חזי משיטה: ברשותך אם ניתן, אני אתן בקצרה, כי את מבקרת ב-24 בחודש בקריית ההדרכה ותוכלי לקבל סקירה יותר מלאה וגם לראות - - -

קארין אלהרר: כן, אבל לטובת מי שלא יגיע לסיור.

<חזי משיטה: ניתן סקירה קצרה על המערך עצמו ובהמשך אני אעמוד על הליקויים שהועלו פה על ידי המבקר, בחלקם כמובן יש עדכונים, כפי שצוין.

<חזי משיטה: צריך להעלות את המצגת שלנו.

<חזי משיטה: אז אני אעבור בקצרה, כפי שאמרתי, על המהלך עצמו.

<חזי משיטה: אז באמת החזון הוא חזון של בן גוריון שאנחנו מממשים אותו הלכה למעשה וניתן לראות את זה כבר בנגב, בהקמתו של בסיס ההדרכה החדש בצומת הנגב, שמאוכלס במחצית מכוח האדם והבה"דים שאמורים להיות שם.

<חזי משיטה: איך אנחנו מממשים את המהלך הזה.

<חזי משיטה: היום בנגב יש בסיסים שפזורים לאורכו ולרוחבו של הנגב.

<חזי משיטה: משרתים שם היום 30,000 חיילים גם בחובה וגם אנשי קבע.

<חזי משיטה: המהלך של צה"ל לנגב, שמופיע בהחלטות הממשלה, מביא אל הנגב שלושה בסיסים עיקריים: את קריית ההדרכה, את קריית התקשוב ואת קריית המודיעין.

<חזי משיטה: שלושתם מביאים מעל 30,000 חיילים נוספים לנגב.

<חזי משיטה: בקצה המהלך הזה יהיו מעל 60,000 משרתים דרומית לקו רוחב בית קמא, שזה קו רוחב שאליו אנחנו מתייחסים במעבר לשירות בנגב ובמעבר בסיסים לנגב.

איל בן ראובן: כמה מהם אנשי קבע?

<חזי משיטה: מתוך מעל 30,000 אנחנו מדברים על כ-7,000 אנשי קבע, מרביתם טכנולוגים.

<חזי משיטה: מרכז הכובד של הטכנולוגיה והטכנולוגים עובר דרומה.

<חזי משיטה: יש לזה משמעות כבדה עבורנו.

<חזי משיטה: תיכף אני אעבור על העניין הזה דווקא בהקשר של המשאב האנושי.

<חזי משיטה: אז אלה הם הבסיסים.

<חזי משיטה: קריית המודיעין תוקם על כביש 60 או לאורך כביש 60 יותר נכון, דרומית ללקיה.

<חזי משיטה: קריית התקשוב מוקמת סמוך לאוניברסיטת בן גוריון.

<חזי משיטה: יש שם חיבור משולש שמייצר את התפריט של הסיליקון וואלי.

קארין אלהרר: יש מכרז לקריית התקשוב?

<חזי משיטה: אני אדבר על הסטאטוס.

<חזי משיטה: המכרז של קריית התקשוב אמור לצאת במהלך חודש ינואר או לכל היותר בפברואר אנחנו מוכנים איתו והוא ייצא לדרך.

<חזי משיטה: המכרזים שאנחנו מובילים במשרד הביטחון, במינהל המעבר דרומה, הם מכרזים של PPP.

<חזי משיטה: קרי, אנחנו לוקחים זכיין שהוא מביא גם את המימון, הוא גם בונה והוא גם מתפעל את הבסיס הזה כמעט בכל מרכיבי החיים בתוך הבסיס, למעט נושאי הליבה של צה"ל שנשארים בידי הצבא.

איל בן ראובן: חזי, מה מבטיח שבשנת 2016, פברואר, ואני לא סתם שואל את השאלה, הסיפור הזה של פברואר 2015, אנחנו מכירים כל פעם לגבי התקשוב.

איל בן ראובן: אני לפחות שמעתי את משרד הביטחון, עוד כהיותי אזרח, לפני שהייתי בכנסת, מאד מאד התעניינתי במכרזים האלה ובאתי לשמוע את משרד הביטחון וכל פעם זה רץ משנה לשנה משנה לשנה, והשאלה היא מה מבטיח שבשנת 2016, או על בסיס מה הפעם אומרים שבשנת 2016 זה יקרה?

<חזי משיטה: אחת מהבעיות - - -

מאיר כהן: מה יקרה?

איל בן ראובן: מכרז שזכיין יזכה בו וייצא לדרך.

איל בן ראובן: זה נדחה כבר במשך - - -

<חזי משיטה: אחת מהבעיות המרכזיות שדחו את הפרויקטים, אני חייב להגיד, בדחייה די משמעותית, זה שהיה חוסר הסכמה עם האוצר, אבל הדבר הזה הוא נפתר, הוא מאחורינו.

קארין אלהרר: יש עכשיו הסכמה?

<חזי משיטה: כן.

<חזי משיטה: אני אגיד לזה.

קארין אלהרר: האגפים באוצר לא רבים ביניהם?

<חזי משיטה: לא.

מירב בן ארי: יש שר אוצר חדש.

קארין אלהרר: אה, הבנתי.

קארין אלהרר: המזור לכל בעיותינו, שר האוצר החדש.

<חזי משיטה: הוחלט על קיום של סעיף נפרד לצה"ל לנגב, והדבר הזה מבטיח שהתקציבים של צה"ל לנגב ילכו לפרויקטים.

<חזי משיטה: הדבר הזה מבטיח שנוכל לעמוד בלוחות הזמנים, להבדיל מפעמים קודמות, כי ברור שאם התקציב של הפרויקטים נכנס לתקציב הביטחון ויש קיצוצים, אז הוא נכנס כשראשי מערכת הביטחון, צה"ל, רמטכ"ל - - -

איל בן ראובן: מבחינת צה"ל היום יש בהירות באשר למה רוצים בנושא אגף התקשוב, בנושא מה רוצים בנושא אמ"ן?

<חזי משיטה: כן, בוודאי.

איל בן ראובן: מה רוצים שיקרה שם.

<חזי משיטה: כן, כן, כן.

<חזי משיטה: התשובה היא כן.

<חזי משיטה: אנחנו לקראת פרסום מכרז, כך שכל הדרישות המבצעיות שלהם באות לידי ביטוי בכרכים של המבצע, בכרכים עבי קרס משפטיים, תפעוליים.

איל בן ראובן: זה כבר אחרי ה-PQ, נכון?

איל בן ראובן: זה כבר אחרי זה?

<חזי משיטה: כן, כן.

<חזי משיטה: לוחות הזמנים של אמ"ן, אם לא ישתבשו דברים, אז אנחנו מקווים שבמחצית השנייה של שנת 2016 נפרסם PQ, ומספר חודשים אחרי אנחנו נפרסם את המכרז גם של קריית המודיעין.

<חזי משיטה: אולי כאן המקום להגיד, אני לא אפרט את זה, כי זה לא לרמה של סיווג הדיון, אבל פרויקטים של אמ"ן ותקשוב – אנשים לא יודעים את זה – פרויקטים של אמ"ן ותקשוב בשווי של מעל 3 מיליארד שקלים מתקיימים בנגב היום לאמ"ן ותקשוב.

<חזי משיטה: הם מעין בסיסים מחייבים להתקיים בנגב לפני הגעת הבסיסים הגדולים וזה כבר קורה.

<חזי משיטה: אני לא אפרט אותם.

איל בן ראובן: אוקיי.

קארין אלהרר: רגע, אני מתנצלת, אני רוצה להתעכב על עניין.

קארין אלהרר: מבחינת

קארין אלהרר: כם הנושא התקציבי נסגר הרמטית?

קארין אלהרר: אין לכם יותר ויכוחים עם האוצר?

<נויה סיני: נפתח סעיף תקציבי חדש, סעיף 83 בתקציב המדינה וספר התקציב של שנת 2016 נותן מענה.

קארין אלהרר: לכל צרכיכם, אוקיי.

איל בן ראובן: לתקשוב.

איל בן ראובן: גם לאמ"ן?

<נויה סיני: לא, לשניהם.

קארין אלהרר: לשניהם?

<נויה סיני: כן, לשניהם.

קארין אלהרר: אתם לא מתכוונים לדרוש תוספת תקציבית על העניין, יש סכום שהוגדר?

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: ומשרד האוצר, מי הנציג?

קארין אלהרר: נציגה?

קארין אלהרר: שלום.

קארין אלהרר: הסכום, הכל מקובל עליכם?

קארין אלהרר: אתם מיושרים בעניין?

<ליאור בראון: כן, החלטת הממשלה 2392 מסדירה את פרישת התקציב וזה הוסכם גם עלינו משנת 2015.

<ליאור בראון: בשנת 2016 התקציב הוא בהתאם להחלטה.

<יוסי ביינהורן: האם החשכ"לית כבר מסכימה לסידור התקציבי שמאחורי החלטת הממשלה?

<יוסי ביינהורן: אנחנו ציינו בדו"ח שיש חילוקי דעות של החשכ"לית עם אגף התקציבים.

קארין אלהרר: לא בכדי הייתה השאלה שלי.

<ליאור בראון: יש חילוקי דעות פנים משרדיים.

<יוסי ביינהורן: יש עדיין?

<ליאור בראון: זה לא מפריע להתקדמות של הפרויקט.

<ליאור בראון: כפי שציינתי ב-2015 ו-2016 זה יתוקצב.

<ליאור בראון: יש ביצוע כנגד התקצוב.

<ליאור בראון: הסוגיה הפנימית הזו לא פוגעת בפרויקט.

קארין אלהרר: לא, אבל אם בסוף-.

קארין אלהרר: הכסף כבר בפנים?

<קריאה: כן, לפי הספר אז כן.

קארין אלהרר: אה, נו, אם הספר שם.

<קריאה: כולל החלק של רמ"י?

<קריאה: זה מופיע בהכנסה מותנית בהוצאה.

<יוסי ביינהורן: תראו, אני מצטער שאני מתערב, אבל צה"ל שמח שהוא קיבל את הכסף ואנחנו בטח שמחים יחד איתו.

<יוסי ביינהורן: אך אני מזהה עדיין, אנחנו כבר בדו"ח וחשבנו שזה התקדם מאז, כי הדו"ח פורסם כבר לפני מספר חודשים, הצבענו על הבעיה הפנימית הזאת שאומרת לי נציגת האוצר.

<יוסי ביינהורן: הבעיה הפנימית הזאת אמנם שמה את התקציב על הנייר, כמו שציינת, אבל אנחנו מודאגים בהקשר של המימוש שלו בעתיד.

<יוסי ביינהורן: אז אם אתם רגועים, זה בסדר, אבל אחד מהתפקידים שלנו כמבקר המדינה זה לראות שהדברים האלה אכן מוסדרים ולא פוגעים בפרויקט בכלל הויכוח הפנימי הזה.

קארין אלהרר: זה מה שחשוב לנו.

קארין אלהרר: אם יש דברים שהם מלובנים פנים משרדית והם לא מפריעים לביצוע, Have fun, אבל מה שחשוב שזה לא פוגע בביצוע של הפרויקט.

קארין אלהרר: בסדר?

קארין אלהרר: מבחינתכם?

קארין אלהרר: בואי נשאל את השאלה כך – אתם לא תחזרו אלי לוועדה כשצה"ל טוען שלא העברתם את הכסף, נכון?

<ליאור בראון: אוקיי, אז שוב, אני אבהיר.

<ליאור בראון: גם בשנת 2015 וגם בשנת 2016 יש תקצוב בנפרד ל - - - משרד האוצר, משרד הביטחון ורשות מקרקעי ישראל.

<ליאור בראון: כל הסכומים הללו תוקצבו בהתאם למצוין בהחלטת הממשלה האמורה.

<ליאור בראון: יש גם ביצוע כנגד התקצוב הזה ב-2015.

קארין אלהרר: על מה המחלוקת הפנים משרדית, אם יורשה לי?

<ליאור בראון: אני לא רוצה לדבר בשם אגפים אחרים, יש סוגיה של אופן רישום ההכנסה.

קארין אלהרר: את מאגף תקציבים?

<ליאור בראון: נכון.

קארין אלהרר: יש נציג או נציגה מהחשכ"ל?

קארין אלהרר: לא.

<ליאור בראון: אני לא יודעת.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: טוב.

קארין אלהרר: כן, בבקשה.

<חזי משיטה: רק לסבר את האוזן, המהלך הזה כפי שנאמר פה, הוא מהלך לאומי שמערכת הביטחון מובילה אותו, אבל בהחלט נדרשת כאן התגייסות של כל משרדי הממשלה, כל אחד בתחומו, על מנת באמת לערוך את הנגב לקליטת הבסיסים ולקליטת המשרתים מצד אחד.

<חזי משיטה: אנחנו מדברים על מעבר של מעל 30,000 משרתים, 7,000 אנשי קבע.

<חזי משיטה: 6,000 זה רק באמ"ן ובתקשוב.

<חזי משיטה: המהלך הזה מפנה קרקעות באזורי הביקוש הגבוהים ביותר בארץ, דבר שאם אפשר כאן להגיד אותו, הפינוי של הקרקעות יכול לממן את המהלך של הבנייה של הבסיסים.

<חזי משיטה: אמנם זה קודם בינוי ואחר כך פינוי, אבל התקבולים למדינה יהיו בהתאמה.

קארין אלהרר: את זה סגרתם, שזה באמת קודם בינוי ואחר כך פינוי?

<חזי משיטה: כן, אנחנו חייבים לבנות את הבסיסים לפני שעוברים אליהם.

<חזי משיטה: אין דרך אחרת.

קארין אלהרר: בסדר.

מירב בן ארי: איפה הם עושים את התהליך?

מירב בן ארי: איפה החיילים יהיו?

מירב בן ארי: זה ברור.

קארין אלהרר: אני רוצה לוודא.

מאיר כהן: קארין, אני חשבתי שהדיון הוא על מה קורה בנגב בעקבות המעבר.

מאיר כהן: צה"ל יודע לעבוד.

מאיר כהן: צה"ל מתעכב חצי שנה-שנה, אבל הוא יודע לעבוד.

מאיר כהן: האם - - -

קארין אלהרר: תיכף נשמע את המשרדים לא את צה"ל.

מאיר כהן: אבל תשמעו אותנו, אני גר בנגב, מה את המסביב?

מאיר כהן: אני ארבע שנים עבדתי איתם.

מאיר כהן: הוא מחייך כבר.

מאיר כהן: האם באמת המעבר של צה"ל לנגב הפך את דימונה, ירוחם ומצפה רמון לשוקקות ופורחות?

קארין אלהרר: תיכף תספר לנו.

מאיר כהן: לזה צריך להתייחס מבקר המדינה, לא לאם אלה העבירו כסף לאלה.

מאיר כהן: זה נפתר.

קארין אלהרר: לא יודעת.

מאיר כהן: בטוח שזה נפתר.

קארין אלהרר: טוב.

מאיר כהן: זה עובד ובונים שם.

מאיר כהן: אני הייתי לא מזמן בעיר הבהד"ים וקורים שם דברים נהדרים, אבל תלכו לדימונה ולירוחם ולמצפה רמון ולפזורה הבדואית ולבאר שבע ולעומר, ותראו אם אכן המעבר של צה"ל העיר את הנגב.

מאיר כהן: התשובה היא לא.

קארין אלהרר: הוא עוד לא עבר אבל, מאיר.

מאיר כהן: מה?

<יוסי ביינהורן: כשהוא יעבור נראה.

קארין אלהרר: עוד לא עברו.

קארין אלהרר: כשיעברו נדבר.

מאיר כהן: אתם רציניים?

מאיר כהן: בנו שכונה בעומר לאנשי חיל האוויר.

מאיר כהן: אנשי חיל האוויר קיבלו את השכונה במיליון שקלים, נכון?

מאיר כהן: כמה זה היה?

<קריאה: פחות.

מאיר כהן: בפחות ממיליון שקלים, וזאת שכונה של שכירות.

מאיר כהן: החבר שלי גר שם.

מאיר כהן: נתנו ל-500 אנשי חיל האוויר את מה שלא חלמו לקבל בחיים שלהם.

מאיר כהן: נתנו להם דירות בעומר, כשבית בעומר עולה 3 מיליון שקלים, הם קנו במיליון.

מאיר כהן: וכל השכונה, יש שם שוכרים.

מאיר כהן: בזה צריך לטפל מבקר המדינה.

מאיר כהן: מה הייתה הלהיטות הזאת להביא אוכלוסייה, לתת לה מתנות והאוכלוסייה ממשיכה לגור במכרז הארץ וזהו, ושום דבר לא קורה.

מאיר כהן: מה קורה בליקים, שם צריך לבדוק, למה שם זה מתעכב.

מאיר כהן: ומה השיח בין 8200 לבין האם באמת 8200 יעברו, המשפחות תעבורנה לגור בבאר שבע.

קארין אלהרר: את זה אנחנו רוצים - - -

מאיר כהן: זה הדברים שצריך לדון בהם.

מאיר כהן: סליחה שאני מתפרץ, אבל כנראה שבאתי, ואני חשבתי שעל זה אתם מדברים.

מאיר כהן: שמחתי לראות אתכם.

<חזי משיטה: אני אדבר על זה.

מאיר כהן: עזוב, אני חי את זה, מה תגיד לי?

<חזי משיטה: שאני חי את זה גם.

מאיר כהן: אני רוצה להגיד לך גברתי, בדימונה לפני 6 שנים, 5 שנים, ישבתי עם האנשים הטובים האלה והם אנשים הכי טובים, שתדעי לך.

מאיר כהן: חלילה.

מאיר כהן: האיש הזה עושה - - -

קארין אלהרר: מישהו אמר אחרת?

מאיר כהן: לא, חשוב להגיד את זה.

מאיר כהן: באמת, צה"ל עובד יוצא מן הכלל והמינהלת עובדת יוצא מן הכלל.

מאיר כהן: ואמרו תפריש 60 שטחים.

מאיר כהן: יש תנופת בנייה נהדרת בדימונה.

מאיר כהן: 60 שטחים – למשרד הביטחון.

מאיר כהן: עד היום אחד לא הגיע.

מאיר כהן: כנ"ל בירוחם.

מאיר כהן: כנ"ל במצפה רמון.

מאיר כהן: כנ"ל באופקים.

מאיר כהן: כנ"ל בבאר שבע.

מאיר כהן: לא באים.

קארין אלהרר: תיכף נשמע למה.

מאיר כהן: צה"ל עובר לנגב עם חייליו.

מאיר כהן: בשלב זה צה"ל לא עושה שום מהפכה בנגב.

מאיר כהן: מי שעושה זה ראשי הרשויות, זה מלחמות קשות להביא משפחה ועוד משפחה.

קארין אלהרר: על זה אנחנו רוצים לשמוע – למה.

<יוסי ביינהורן: חזי, תציג את זה.

<חזי משיטה: אני ברשותך - - -

מאיר כהן: אדוני מהמבקר, יש פה יושבת ראש, אז אנא ממך.

מאיר כהן: אתה כאילו חסר סבלנות, אומר לו תציג.

קארין אלהרר: לא, לא, הוא בסדר.

<יוסי ביינהורן: אמרתי שיציג את הדברים שדיברת עליהם.

מאיר כהן: אני אודה לך מאד.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אוקיי, אני מצטער.

מאיר כהן: תודה רבה.

<חזי משיטה: זהו, לא מדברים יותר על שר האוצר, זה לא מעניין?

מירב בן ארי: אני סומכת עליך.

<חזי משיטה: אם יורשה לי, אז אני רגע אעצור, אני אתייחס לדברים שחבר הכנסת מאיר כהן העלה כאן, בסדר?

<חזי משיטה: להיתפס לשכונת המגורים של עומר כל פעם מחדש, זה מיותר.

<קריאה: לא.

קארין אלהרר: חזי, ברשותך - - -

<חזי משיטה: רגע, אני אסביר.

קארין אלהרר: רגע, לא, לא, אני רוצה רגע ברשותך.

קארין אלהרר: הייתה לנו אתנחתא קלה, אבל לי פשוט יש סדר מסוים.

קארין אלהרר: הבעיה היא אצלי.

קארין אלהרר: אני רוצה, אם תוכל בבקשה לפרט בנוגע להטבות התמיכה באנשי הקבע.

<חזי משיטה: אני אגיע, זה בתוך הליקויים.

<חזי משיטה: אז או שאני ארוץ לליקויים ואני אעזוב את המצגת.

קארין אלהרר: לא, אז תמשיך עם המצגת, אבל רק בוא נתכנס לעניין.

<חזי משיטה: אני מגיע לליקויים, זה מפורט שם.

קארין אלהרר: הליקויים, לשמם התכנסנו.

קארין אלהרר: כל מה שעובד טוב, אני כמקדמה מברכת, אבל הוועדה, אני לא יודעת אם לצערי או לשמחתי, היא לא מתעסקת בדברים הטובים.

<חזי משיטה: אז אני אמשיך במצגת.

<חזי משיטה: כפי שאמרתי פינוי קרקעות באזורי ביקוש הגבוהים ביותר בארץ, מעבר של מפעלים ותעשיות לנגב, זה קורה הלכה למעשה.

<חזי משיטה: דבר שלא היה בנגב עד היום.

<חזי משיטה: מפעלים, תעשיית הייטק, פארק הייטק שהוא כבר מאוכלס בשני בניינים.

<חזי משיטה: יהיו שם 20 בניינים שיקומו שם.

<חזי משיטה: יש שינוי בנגב, תהיה מהפכה של ממש בנגב.

<חזי משיטה: יש פיתוח ושיפור של תשתיות בנגב שלא היו בעשר השנים האחרונות.

<חזי משיטה: לא שזה מספיק, אבל מה שנעשה בנגב בשנים האחרונות, זאת מהפכה שמי שלא היה שם, כדאי שילך ויראה.

<חזי משיטה: ושוב, האתגר המרכזי, דובר על זה, האתגר המרכזי במעבר צה"ל לנגב הוא לא לבנות להנדסית את הבסיסים ולא לזבד אותם טכנולוגית IT עם מה שנדרש, אלא לוודא שהאנשים האלה, שהם מיטב המשרתים של צה"ל מאמ"ן ותקשוב, עוברים בשלב ראשון לשרת בנגב, ובשלב שני עוברים להתגורר בנגב.

<חזי משיטה: יש לנו עניין גדול שהם יעברו להתגורר בנגב.

<חזי משיטה: ומה שנאמר פה, באמ"ן ותקשוב, אני אגיד את זה כי זו סוגיה שכל הזמן נשאלת - יש כבר 30,000 משרתים ולא קרה כלום - מה מבטיח שזה יקרה בבסיסים האלה?

<חזי משיטה: אמ"ן ותקשוב מעבירים את מרבית הבסיסים שלהם ואת מרבית המשרתים שלהם ממרכז הארץ, כך ש-80% מהבסיסים פחות או יותר, ו-80% מהמשרתים, עוברים לשני הבסיסים שהאלה.

<חזי משיטה: ואיש קבע שנכנס למסלול שהוא בוחר לעשות קריירה צבאית, את מרבית שנותיו הוא יעשה בנגב.

<חזי משיטה: והשכל אומר שאם הוא יגדל ויתחתן ויהיו לו ילדים, נכון יהיה שהוא יגור 5 דקות מהבסיס.

<חזי משיטה: ויש יישובים וערים בסביבת הבסיסים האלה, שאני מאמין שבמעלה הזמן מרבית האנשים גם יעברו להתגורר בנגב.

איל בן ראובן: האם קורים דברים בעיר הבה"דים בנושא?

איל בן ראובן: כי עיר הבה"דים כבר עובדת היום, לעומת הבסיסים האחרים.

<חזי משיטה: אז אני אבדיל את עיר הבה"דים מקריית המודיעין והתקשוב.

<חזי משיטה: אני בכוונה הבדלתי אותן.

<חזי משיטה: אמ"ן ותקשוב מעבירים את מרבית האנשים ומרבית הבסיסים ולכן מי שייקח החלטה לשרת שירות ארוך בקבע, הוא ישרת 25 שנים מתוך ה-30 שנים שלו, בתוך קריית המודיעין.

<חזי משיטה: לא כך בקריית ההדרכה ויש שם מספר מאד מצומצם של אנשי קבע.

<חזי משיטה: בקריית ההדרכה יש 10,000 אנשים שמשרתים, 9,500 הם חיילי חובה, 500 הם אנשי קבע והם אנשי קבע שבאים לשרת שנתיים-שלוש.

איל בן ראובן: אני מבין.

איל בן ראובן: תראו, הבעיה היא, אני חושבת שמה שעלה פה ככה עלה בקיצוניות, כי קורים הרבה דברים בנגב בגלל המעבר הזה.

איל בן ראובן: אין ספק בעניין הזה.

איל בן ראובן: מי שהולך לבאר שבע ורואה את פארק ההייטק, פארק ההייטק, כפי שהוא, עיר הסייבר, ראש הממשלה וכל ההצהרות, זה בגלל ההחלטה על אגף התקשוב ואמ"ן לנגב, זה ברור.

איל בן ראובן: הבעיה שהיום - ולכן נורא חשוב לשמוע פה את אנשי כוח האדם – היום לעבוד בעומר או לעבוד במרחב אמ"ן שם או בבאר שבע ולגור בתל אביב או לגור בראשון לציון עם רכבת, שאנחנו בסדר מסדרים היום תחנת רכבת שתהיה גם בעיר הבה"דים, אני מניח שהיא עוד לא פועלת ואני מניח שהיא גם תעבור באיזו שהיא צורה וגם יכוונו אותה לבסיסים האחרים בצורה כזו או אחרת.

איל בן ראובן: יש פה שאלה מאד מאד כבדה, אם האנשים יעברו.

איל בן ראובן: הניסיון עם טייסים למשל, אנחנו מכירים את טיסות שדה דב.

איל בן ראובן: בתשע בבוקר, כשהטייסים טסים משדה דב לרמון, עושים את טיסת היום-לילה שלהם, עולים על ההרקולס וחוזרים הביתה לתל אביב.

איל בן ראובן: ופה השאלה איך מתמודדים בעניין הזה, וזה כנראה יושב על תשתית הרבה יותר רחבה של חינוך לילדים, של מערכות אחרות, שבאמת יביאו את המשפחות האלה גם לגור שם וגם בעתיד, גם כשהם יעזבו את צה"ל, לעבוד בפארק ההייטק בבאר שבע.

איל בן ראובן: השאלה היא איך אתם רואים היום את כל המערכת, איך סוגרים את זה, כי שמענו פה את חבר הכנסת מאיר כהן מדבר מה שנקרא מהבטן, כי הוא היה בדימונה ובאמת לא רואים שם את התוצאות עדיין בסיפור.

איל בן ראובן: אתה מבין?

איל בן ראובן: ואני מבין גם את ההבחנה ואנחנו כאן לא מדברים על נגדי משמעת.

איל בן ראובן: אנחנו מדברים על נגדי טכנולוגיה.

איל בן ראובן: על אנשים שהם 8200, אנחנו מכירים את ההתנגדויות ב-8200.

איל בן ראובן: וואלה, תשאלי את האנשים ב-8200 אם הם רוצים לעבור לדרום היום מגלילות, התשובה היא מה פתאום.

קארין אלהרר: למה שהם ירצו אם אין תשתיות?

איל בן ראובן: הם לא רוצים.

קארין אלהרר: זו לא הנקודה המשמעותית.

איל בן ראובן: הם לא רוצים, אבל לא כל כך שואלים אותם לצורך העניין.

קארין אלהרר: בסדר, אתה יודע, בסוף הם גם יכולים להגיד שזה לא מתאים להם נקודה, ולעזוב וזה לא האינטרס של אף אחד.

<ירון כהן: יושב ראש הוועדה, אני רוצה לומר משהו.

קארין אלהרר: כן, רש שם ותפקיד.

<ירון כהן: אני ירון, אני רמ"ח תכנון באגף כוח אדם.

<ירון כהן: מה שאומר קודמי, הסיפור של העברת האנשים הוא סיפור מאד מורכב.

<ירון כהן: הוא לא נגמר במתן חבילת מעטפת משא"ן.

<ירון כהן: הוא כולל בתוכו עבודת מפקדים מאד מאד אינטנסיבית שנצטרך לעשות אותה.

<ירון כהן: קשה מאד לדבר עם מישהו על מעבר המשפחה שלו לנגב בסוף שנת 2015, כשהמעבר מתוכנן לשנת 2022, כשאנחנו כולנו חיינו בסימן שאלה של מה צה"ל יודע, אם בכלל, או המדינה יודעת, או מה המדינה רוצה לתת.

<ירון כהן: תראו, אנחנו מדברים על זה שנכון שיהיו אנשים שימשיכו לנסוע כל יום הלוך וחזור, אבל זה פוגע ברציפות התפקודית.

<ירון כהן: זה פוגע באפקטיביות המבצעית של מי שמשרת בנגב.

<ירון כהן: אם אנחנו רוצים להחזיק אנשים, שכמו שאמר חזי, כל שירותים הצבאי, החל מהיום שבו הם ייכנסו לקבע עד היום שבו הם יעזבו את השירות הצבאי, יקרה באותה יחידה וככה מתנהלות היחידות באגף תקשוב ובאמ"ן, האנשים האלה הם אנשים מקצועיים, הם לא עוברים כל שנתיים תפקיד, נצטרך להסדיר להם מרחב אפשרויות.

<ירון כהן: מרחב האפשרויות הזה יכלול בתוכו אפשרות לשכירת דירה, למי שבא לשלוש-ארבע שנים, לחברה הצעירים, למי שלא בטוח, למי שעוד לא נשוי.

<ירון כהן: אבל מרחב האפשרויות הזה גם יאפשר למי שירצה לבחון את התהליך ולהשתכנע שמערכת החינוך, שגורמי הבריאות, שהתחבורה היא מספיק איכותית, יקבל החלטה לעבור איתו ועם משפחתו.

<ירון כהן: צריך לזכור, מדובר באוכלוסייה שבן הזוג שלהם יש לו קריירה משלו במרכז.

<ירון כהן: אוכלוסייה מאד איכותית.

איל בן ראובן: ירון, מה שאתה אומר פה כרגע, זה אתה אומר יש רעיון, אבל עדיין הוא בסימן שאלה גדול, אם זה מה שאני מבין ממה שאתה אומר, כי עוד אין לנו על זה - - -

<ירון כהן: לא, הוא לא בסימן שאלה.

<ירון כהן: פעם אחת אני אומר שאנחנו מכינים מעטפת שאנחנו מאמינים שנצליח בעבודה משולבת של מעטפת משא"ן ובעבודת מפקדים ובהסברת המשימה והערך הלאומי - - -

קארין אלהרר: בואו נגיע לעיקר.

קארין אלהרר: הוחלט כבר מה המעטפת שאתם נותנים?

<ירון כהן: אנחנו יש לנו הצעה שמדברת על מרכיבי המעטפת ונצטרך לפרוט אותה ולאשר אותה אל מול הסעיפים שאנחנו רוצים.

איל בן ראובן: היא בתקציב כרגע, ההצעה הזאת?

<ירון כהן: היא אל מול מה שסוכם בתקציב, אבל עדיין לא פרטנו אותה.

קארין אלהרר: אז איך?

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין את ה - - -

<קריאה: היא בחלקה אושרה.

קארין אלהרר: רגע, שנייה, תראו, בסוף להבנתי ותקנו אותי אם אני טועה, נעשתה תכנית מפורטת חמש שנתית לפיצוי במירכאות או לא במירכאות, של אוכלוסיית הקבע, כשבהתחלה זה בשכירות כמו שאמרת, אבל בסוף כן דיור קבע, המטרה היא להעביר אותם על בני המשפחה שלהם.

קארין אלהרר: עכשיו, ממה שאני קוראת בדו"ח בעמוד 77, אז הייתה התחייבות בהתחלה ל-1.2 מיליארד והיה חיתוך בחצי.

קארין אלהרר: מה המימון שבעצם מציעים לעניין הזה?

קארין אלהרר: כי אנחנו כולנו מבינים פה את – נקרא לזה הפיל הלבן הגדול בחדר – בסוף זה עניין תקציבי של מה נותנים לאנשים.

קארין אלהרר: עכשיו, בעולם שבו זה כבר לא פנסיה תקציבית, זה פנסיה צוברת, בעולם שבו יש הרבה הצעות שמגיעות, אני מנסה להבין מה אתם מציעים לאותם אנשים ככל הנראה מצוינים, שנמצאים ביחידות המובחרות, שייראה להם מחד אטרקטיבי, מאידך משהו שאתם יכולים לעמוד בו, כדי שבאמת הם יעשו את ההחלטה הטובה ביותר עבורם ועבור מדינת ישראל.

<חזי משיטה: אני עובר לסטאטוס של הדברים שהעלית כאן, לפי הנושאים שהעלו כאן.

<חזי משיטה: אז קודם כל לגבי מקורות המימון, אני חושב שזה עלה כאן מספיק.

<חזי משיטה: יש כאן סעיף נפרד שמבטיח שהכסף יעבור ובאמת לא יגרום לנו לעיכובים נוספים.

קארין אלהרר: הוא כולל את המעטפת?

<חזי משיטה: לא.

<חזי משיטה: אני מגיע למעטפת, בסדר?

<חזי משיטה: זה לגבי התקציבים להקמת הפרויקטים מהגדר פנימה.

קארין אלהרר: בנייה.

<חזי משיטה: נכון.

<חזי משיטה: הליקוי השני זה התמיכה באנשי הקבע - - - זאת מעטפת המשא"ן.

<חזי משיטה: יש שני דברים שצריכים לעשות למען אנשי הקבע כדי שהם יתחברו לנגב לשירות או למגורים.

<חזי משיטה: הסוגיה האחת זה לוודא שהתשתיות בנגב יהוו עוגני משיכה, בכל מה שקשור בתשתיות בכלל ובתשתיות שהן שירות לציבור או לאזרח בפרט.

<חזי משיטה: מגורים, תעסוקה לבני/בנות הזוג, חינוך וכל היתר.

קארין אלהרר: תיכף נגיע משרד משרד, נבדוק איפה זה עומד.

<חזי משיטה: אז זה דבר אחד ואנחנו עובדים עליו.

<חזי משיטה: הטיפול שלנו במשרד הביטחון, יחד עם משרדי הממשלה, הוא הוליסטי.

<חזי משיטה: אנחנו לא נעבור על הכל ואם תרצי אני ארחיב, אבל אנחנו עוברים בעיקר על הנושאים שעלו בדו"ח.

<חזי משיטה: מעטפת המשא"ן – היו דיונים שעשו התקדמות גדולה בחודש האחרון.

<חזי משיטה: סוכם שמעטפת המשא"ן הראשונה – זאת מעטפת שהיא יכולה לאפשר לצה"ל לקשור את אנשי הקבע לשירות שלוקח אותם מעבר לתקופה המעבר ויתמוך גם ביוממות.

<חזי משיטה: אם הם יחליטו לא לעבור - - -

איל בן ראובן: במה?

קארין אלהרר: יוממות.

<קריאה: נסיעה הלוך.

<קריאה: אדום שנוסע וחוזר.

<חזי משיטה: ועל המסגרת הזאת היה ויכוח, ציטטת נכון, והויכוח הזה הסיים בכך שבין משרד האוצר למשרד הביטחון למשרד ראש הממשלה יש הבנה והסכמה.

<חזי משיטה: אנחנו ביקשנו 1.4 מיליארד על פי הנתונים שביקשנו.

<חזי משיטה: משרד האוצר התעקש על 1.2 מיליארד וזה נסגר על 1.3 מיליארד.

<חזי משיטה: זה לגבי המעטפת ליוממות.

<חזי משיטה: אני מזכיר שזאת מעטפת ל-10 שנים.

<חזי משיטה: זאת אומרת מהחייל הראשון שיעבור לאכלוס עד החייל האחרון שיעבור לאכלוס, זה 10 שנים.

<חזי משיטה: זאת אומרת לא צריך להיבהל מהמספרים, הם מספרים קטנים בסופו של דבר שעושים שינוי ענק בנגב.

<חזי משיטה: המעטפת השנייה - - -

קארין אלהרר: מה המעטפת הראשונה כוללת?

קארין אלהרר: זה מה שאני מנסה להבין.

<חזי משיטה: זה מענקים בשלב הראשון לאנשי הקבע, שמשרתים באותן יחידות, על מנת לקשור אותן לפני שהבסיס שלהן עובר, כדי לאפשר להם לשרת כבר כשהבסיס נמצא בנגב.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: זה על בסיס יוממות, לא על בסיס מגורים.

<חזי משיטה: זה על בסיס קודם לקשור את המרכיב האיכותי.

<חזי משיטה: קצינים שאנחנו חפצים ביקרם, ניתן להם מענקים, נחתים אותם לשנות שירות - - -

קארין אלהרר: מה גובה המענק היחידני המקסימאלי?

<יונת מרטון-רזון: הוא דיפרנציאלי.

קארין אלהרר: ברור, המקסימאלי.

<ירון כהן: תראו, זה נקרא קשירת מרכיב איכותי.

<ירון כהן: אנחנו מדברים על סדר גודל של 25,000 שקלים לקצין או נגד.

<ירון כהן: צריך להגיד שזה נובע מהצורך שלנו - - -

קארין אלהרר: זה נראה לכם?

קארין אלהרר: בלי שמשרד האוצר שומע אותי, אבל יהיה לכם ספק?

<ירון כהן: רגע, אבל זה חלק ממעטפת.

<ירון כהן: אני גם מזכיר שהאתגר הגדול שלנו זה להביא את האנשים למעבר, לתת להם לחוות את חווית המעבר מתוך הבנה שאם הם כבר יגיעו למעבר עצמו, אנחנו כבר נצטרך לשכנע אותם להישאר.

<ירון כהן: בגלל זה מה שאמר חזי, הסיפור של קשירת האנשים לתקופה של עד המעבר ושנה או שנתיים אחריו, היא מאד מאד קריטית.

<ירון כהן: זה כולל בתוכו, הרי יש כבר היום בצה"ל מה שנקרא קשירת מרכיב איכותי.

<ירון כהן: זה תוספת של תמריצים כדי לקשור אוכלוסייה טיפה יותר גדולה, זה תוספת תקציבית של הסכום שאמרתי לך, עוד מספר הרכבים של מעטפת המשא"ן, שאנחנו מקווים שנצליח להביא את הבן אדם בתקופת המעבר, מעכשיו - - -

קארין אלהרר: ירון, בסך הכל מה עלותה של חבילה מקסימאלית?

<ירון כהן: אני לא יודע להגיד לך, כי זה לא פר כל קצין שמקבל כל אחד.

קארין אלהרר: אני מבינה, אבל זה דיפרנציאלי, יש את הסכום הנמוך ביותר לעלות של חבילה ויש את הסכום הגבוה ביותר.

קארין אלהרר: תנו לי מה הסכום הנמוך ביותר ומה הסכום הגבוה ביותר.

קארין אלהרר: אני רוצה לדעת סכומים.

איל בן ראובן: ולהוסיף, השאלה היא קשירת המשפחה שלו.

<ירון כהן: תיכף נגיע לזה.

קארין אלהרר: לא, עוד לא משפחה.

<ירון כהן: לשאלתך, סדר גודל של 70,000 שקלים זה הסכום המקסימאלי שהוא יכול לקבל.

קארין אלהרר: אוקיי, טוב.

<ירון כהן: זה דיפרנציאלי.

קארין אלהרר: בסדר.

<יונת מרטון-רזון: טכנולוג, זה דיפרנציאלי.

<יונת מרטון-רזון: אבל יש גם רכיבים של יוממות, מה שחזי אמר, זה למשל כביש 6.

<יונת מרטון-רזון: ברור לך שעכשיו הבן אדם נוסע הלוך וחזור כל יום, אין לו החזר מלא, אז זה אומר טיפה יותר - - -

קארין אלהרר: אוקיי.

<יונת מרטון-רזון: זה המעטפת שסביבך בחלק הראשון.

קארין אלהרר: וזה סוכם עם משרד האוצר ועם משרד ראש הממשלה.

<חזי משיטה: ומשרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון, נכון.

קארין אלהרר: אוקיי, טוב.

<חזי משיטה: החלק השני שאמור להיסגר בחודש הקרוב, יחד עם משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר, זו מעטפת לתמיכה במשפחות, מה שנקרא מעבר המגורים.

<חזי משיטה: במעבר המגורים, אני כבר אתן את סדרי הגודל, זה פלוס מינוס 200,000 שקלים למי שיבחר לעבור לנגב ולקנות דירה, זה המענק שהוא יקבל.

<חזי משיטה: הוא יבחר איפה הוא קונה את הדירה, באיזה פרויקט, בבנייה רוויה, צמודת קרקע, בקיבוץ, במושב או בפרויקט שבונה מנהלת המגורים של צה"ל.

קארין אלהרר: כל הנגב פתוח בפניו?

<חזי משיטה: כן.

<יונת מרטון-רזון: מקו 90.

<חזי משיטה: דרמה.

<יונת מרטון-רזון: זאת אומרת בית קמא, נתיבות, דרומה.

<חזי משיטה: זאת התמיכה למשפחות ואנחנו מאמינים שזאת תמיכה מאד משמעותית.

<חזי משיטה: רק לסבר את האוזן - כשחסרו רופאים בנגב בכלל, נתנו להם מענק של 250,000 שקלים לעבור לעבוד בנגב שלוש שנים בבית חולים סורוקה בעיקר.

<חזי משיטה: וכשהרופאים האלה הסכימו לעבוד במקצועות חסרים במיוחד, כמו מרדימים, הם קיבלו 250,000 שקלים נוספים.

<חזי משיטה: זאת אומרת רופא קיבל 500,000 שקלים לעבור לעבוד בסורוקה לשלוש שנים, מבלי התחייבות בכלל לגור בדרום.

<חזי משיטה: הבקשה הצנועה של מערכת הביטחון, שהיא בבחינת באמת המינימום כדי לתת רוח גבית לאנשי הקבע לעבור דרומה, היא פלוס מינוס 200,000 שקלים למשפחה למעבר מגורים לרכוש דירה.

<חזי משיטה: יהיו דברים נוספים שמטפלים בבן/בת הזוג שיוכלו לעשות הסבת מקצוע או להכשיר אותם למקצוע שהם יוכלו להתחבר אליו בנגב, לילדים.

<חזי משיטה: כמו כן, אם תבחר משפחה להתנסות בשכירות לפני מעבר למגורים ברכישה, היא תוכל לעשות גם את הדבר הזה.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: איך ה-200,000 שקלים מסתדר עם מה שאמר חבר הכנסת מאיר כהן, לגבי ההנחה המאד משמעותית על דירות בעומר?

<חזי משיטה: אני אחזור לפרויקט.

<חזי משיטה: הפרויקט בעומר היה לפני שבע שנים.

<חזי משיטה: היום צה"ל נמצא במקום אחר ומשרד הביטחון נמצאים במקום אחר.

<חזי משיטה: היה פרויקט מגורים של 100 יחידות דיור, שלא חייבו אותם לגור שם.

<חזי משיטה: רכשו את הבתים במחירים שהיו באותה תקופה.

<חזי משיטה: אני מזכיר, זה לפני שבע שנים.

<חזי משיטה: היום במערכת הביטחון, מי שרוכש דיורה, במיוחד כאשר שיורדים דרומה, נניח שהוא קיבל את המענק והוא רכש דירה, הוא חייב לגור חמש שנים.

<חזי משיטה: הוא לא יכול אפילו להשכיר אותה או לעבור ממנה.

קארין אלהרר: אוקיי, טוב.

<חזי משיטה: זאת אומרת אין, הדברים האלה עברו מן העולם.

קארין אלהרר: מתי זה מסוכם?

קארין אלהרר: כי אני רואה לפי המצגת שזה עוד לא מסכום.

<חזי משיטה: אנחנו מקווים שבחודש הקרוב, כך סוכם בדיון האחרון כשסיכמנו את החלק הראשון, שבחודש הקרוב תתכנס ועדת ההיגוי.

<חזי משיטה: אגב, לכל המערך הזה יש ועדת היגוי בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה החדש, שבאמת עשה ביקור ומכיר לעומק את כל הסוגיות והאתגרים שעומדים לפנינו, ואנחנו טיפלנו בסוגיה הזאת, סיימנו אותה לפני כשלושה שבועות ואנחנו עוברים לתמיכה במגורים.

<חזי משיטה: בחודש הקרוב זה אמור להיסגר יחד עם ה - - -

קארין אלהרר: אוקיי.

<חזי משיטה: אז זה לגבי תמיכה, מעטפת המשא"ן מה שנקרא.

<חזי משיטה: הסעיף השלישי זה פתרונות תחבורתיים.

<חזי משיטה: כאן הסעיף הראשון זה קודם כל קריית ההדרכה שכבר פועלת.

<חזי משיטה: מחצית מהמשרתים כבר עברו לשרת שם.

<חזי משיטה: במענה הזאת אנחנו תפרנו מענה זמני, שמשרד הביטחון לקח על עצמו במימון של משרד האוצר, לעשות מערכת של תחבורה ציבורית ייעודית לקריית ההדרכה.

<חזי משיטה: זה נותן דרך יותר טובה לחיילים להגיע מ-19 נקודות איסוף בארץ, שהם לא צריכים להחליף אוטובוס בדרך.

<חזי משיטה: הם יוצאים ומגיעים ל - - -

קארין אלהרר: זה כמו אוטו-דור כזה?

<חזי משיטה: לבסיס.

<חזי משיטה: כן.

<חזי משיטה: אבל זה פתרון של חמש שנים שאנחנו עושים אותו ואני מקווה שבהמשך - - -

קארין אלהרר: מה אחר כך?

קארין אלהרר: השנים עוברות מהר, מה אחר כך?

<חזי משיטה: אז יש שתי אפשרויות.

<חזי משיטה: או שמשרד התחבורה ייקח את זה כמערכת של תחבורה ציבורית שכוללת את כלל הארץ, גם חיילי צה"ל - - -

קארין אלהרר: זה לא סוכם?

<חזי משיטה: סוכם שקודם כל אנחנו עושים את החמש שנים האלה וסיכום הכולל שמשרד התחבורה צריך להציג בחודש הקרוב, אנחנו נראה איך הפתרונות לאמ"ן ותקשוב מגיעים לידי ביטוי, ויחד עם זאת אנחנו נצטרך לדבר באמת מה עושים אחרי החמש שנים הראשונות.

<חזי משיטה: אגב, זה מתחיל רק בחודש פברואר.

<חזי משיטה: אנחנו סיימנו עכשיו מכרז, צריכים להכריז על שני זוכים, אחד בחלק הדרומי של הארץ, אחד בחלק הצפוני, ומערכת ההיסעים הייעודית הזאת אמורה להתחיל לעבוד בפברואר.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: נציג משרד התחבורה.

קארין אלהרר: נציגה?

קארין אלהרר: מישהו?

<נעה אבירם: נעה אבירם, משרד התחבורה.

<נעה אבירם: אני כרגע אדבר ספציפית לגבי קריית ההדרכה, שכמו שאמר חזי, בתיאום בין משרד התחבורה, משרד האוצר, משרד הביטחון, סוכם שמערך ההיסעים בימי ראשון וחמישי יופעל באמצעות מכרז של משרד הביטחון, כמובן עם סיוע מקצועי של משרד התחבורה, מתוך הבנה ותפיסה שאנחנו מדברים על שירות שהוא מאד מאד נקודתי והחזקת כל המערך כחלק מתחבורה ציבורית הוא אלף לא יעיל כלכלית.

<נעה אבירם: לצורך העניין אנחנו מדברים על אלפי נסיעות, להחזיק עבור זה אוטובוסים לכל השבוע, שבעצם מושבתים, זה לא נכון משקית.

<נעה אבירם: בכל אופן זה לימי א' ו-ה', כשמשרד התחבורה באמצעות התחבורה הציבורית הסדירה, מפעיל שירות כבר היום, לא בפברואר, כבר היום, כבר לפני מספר חודשים בין קריית ההדרכה לבין באר שבע ובין קריית ההדרכה לבין ארבעה מוקדים במרכז הארץ.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: מה לגבי הבסיסים האחרים?

קארין אלהרר: מודיעין ותקשוב?

<נעה אבירם: מבחינת המודיעין וקריית התקשוב, אז יש ועדה בין משרדית, שותפים לה גם משרד הביטחון, משרד התחבורה, משרד האוצר, משרד ראש הממשלה, לגבי מגוון אפשרויות.

<נעה אבירם: חשוב אבל בהקשר באמת לדיון של משמעויות לנגב, חשוב להבין שלא נכון ולא סביר לבסס את המעבר האדיר הזה של צה"ל לנגב על יוממות.

<נעה אבירם: זה לא נכון.

<נעה אבירם: אני ארשה לעצמי להגיד, זה לא נכון לאומית, זה לא נכון מרחבית ובוודאי ובוודאי שזה לא סביר לעשות את זה באמצעים תחבורתיים כפי שפועלים היום.

קארין אלהרר: ובכל זאת, אם יהיו כאלה שיחליטו - - -

<נעה אבירם: אז אני אומרת, אז יש ועדה בין משרדית שעובדת על חלופות שונות, שבוחנת חלופות שונות גם בהיבטים של תשתיות כבדות, תשתיות כבישים ותשתית רכבות, גם בהיבטים של תחבורה באוטובוסים - - -

קארין אלהרר: את יודעת שבארצות הברית למשל, אנשים נוסעים שלוש וארבע שעות ברכבות להגיע למקום העבודה?

<נעה אבירם: זה נכון.

קארין אלהרר: אנחנו לא נופלים מהם בטכנולוגיה וביכולות.

<נעה אבירם: לא, זו לא שאלה טכנולוגית, זו שאלה מרחבית.

<נעה אבירם: בסוף אנחנו מדינה כן יותר מצומצמת, והשאלה היא אם גם נכון במדינה קומפקטית כמו מדינת ישראל ומתוך רצון לחזק את הנגב, להתבסס על יוממות של שלוש שעות לכל כיוון.

<נעה אבירם: ברור לא מקומנו לבוא ולהחליט עבור כל חייל, נגד, קצין, מה הוא יעשה, אבל כן, ובתכנון המערך הכולל, אנחנו כן רוצים לראות מה קורה בתוך הנגב ואיך אנחנו משפרים משמעותית את השירות בתוך הנגב, כולל מערכת הסעת המונים שמתוכננת מכל הארץ אל הנגב.

<ירדנה דורון: אפשר לשאול משהו?

קארין אלהרר: כן, בבקשה.

<ירדנה דורון: אנחנו ציינו בדו"ח שהוועדה שדיברת עליה הוקמה במאי 2014.

<ירדנה דורון: במועד סיום הביקורת אנחנו ציינו שתוצאות הוועדה והממצאים יוצגו בינואר 2015.

<ירדנה דורון: אנחנו נמצאים כמעט שנה אחרי זה ואני מבינה שעדיין הממצאים של הוועדה לא הוצגו.

<ירדנה דורון: מה קרה?

<נעה אבירם: קודם כל הוועדה מתכנסת באופן תדיר.

קארין אלהרר: לא, אבל מה עם ממצאים?

קארין אלהרר: להתכנס, זה יופי.

<נעה אבירם: אני אומרת, אנחנו בסוף מדברים על דיון בחלופות.

<נעה אבירם: עכשיו חלק מהחלופות נמצאות בבחינה של כדאיות כלכלית.

<נעה אבירם: נעשית עבודה - - -

קארין אלהרר: לא הבנתי.

קארין אלהרר: לא הייתה בחינת כדאיות כלכלית קודם?

<נעה אבירם: עלו חלופות נוספות שיש לבחון אותן.

קארין אלהרר: אני אגיד לך, מה שבאמת מטריד גם את נציגת מבקר המדינה ובוודאי גם אותי, אנחנו לא רוצים להיות כאן בדיון בעוד שנה ולשמוע את אותן תשובות.

קארין אלהרר: זו הנקודה המשמעותית.

<נעה אבירם: נכון, ולכן נעשית, אני אומרת, אחת לחודש פחות או יותר, ברמת מנכ"ל, נפגשים ודנים בכל החלופות.

<נעה אבירם: הרי ברור שלא נצא עכשיו לתהליכים תשתיתיים אדירים לפני שנבדקה ה - - -

קארין אלהרר: לא, זה ברור.

קארין אלהרר: אני אסביר.

קארין אלהרר: העניין הוא שזו רכבת שכבר יצאה מהתחנה.

קארין אלהרר: זאת אומרת צה"ל התחיל במהלך, זה ליטרלי הרכבת יצאה מהתחנה, ובסוף צריך שיהיו תשתיות, בין אם ליוממות או בין אם לאנשים שגרים במקום בדרך קבע.

קארין אלהרר: אני לא רואה דרך לשכנע אדם לעזוב את המקום הנוח שהוא מורגל אליו, המשפחה שלו מורגלת אליו, אם אנחנו לא נותנים לו את כל הפתרונות הנדרשים.

קארין אלהרר: ואני באמת שואלת, מה עושים על מנת לקצר את אותם תהליכים.

קארין אלהרר: זה לא משהו שחשבו עליו אתמול בבוקר.

קארין אלהרר: גם לא לפני חמש שנים בבוקר.

קארין אלהרר: ולכן מה שאני מנסה לחלוב, זה לוח זמנים מאד מפורש של מתי אנחנו יכולים לקבל החלטה שהיא ברורה והיא בת יישום.

<נעה אבירם: קודם כל אני אגיד אלף שיש פרויקטים תשתיתיים בדרום שמתקדמים וכל מי שמגיע דרומה רואה את כביש 31 ורואה את כביש 6, שהם מפותחים - - -

קארין אלהרר: ולתחבורה הציבורית זה נורא נורא חשוב.

<נעה אבירם: בוודאי.

<נעה אבירם: אני אהיה הראשונה להגיד את זה.

<נעה אבירם: מערכת הסעת ההמונים שאנחנו מדברים עליה היא מערכת שהיא לא עכשיו סיפור של עשור להקים אותה, אנחנו מדברים על נקרא לזה BRT לצורך העניין בין באר שבע לבין הבסיסים החדשים.

<נעה אבירם: זו מערכת שמבחינת תשתית זה באמת, זו תקופה מאד מאד קצרה - - -

קארין אלהרר: אז על אחת כמה וכמה, בואו נסיים עם זה.

<נעה אבירם: אנחנו בוודאי, אני אומרת, בוודאי רוצים.

<נעה אבירם: זו המערכת שאנחנו תומכים בה.

<נעה אבירם: ברור שאם אנחנו הולכים לעולם של הקמת רכבות לכל בסיס ובסיס, זה עולם גם מבחינת עלויות וגם מבחינת הצדקים וגם מבחינת תקופת הקמה, זה עולם אחר לגמרי, ואנחנו כרגע מעוניינים לקדם את הפתרונות הזמינים יותר.

קארין אלהרר: מתי זה יהיה?

<נעה אבירם: מתי יהיה?

קארין אלהרר: מתי יהיו פתרונות זמינים?

<נעה אבירם: מה?

קארין אלהרר: בואי נתחיל מהתחבורה הציבורית – גם לתקשוב, גם למודיעין וגם להדרכה.

<נעה אבירם: אז קודם כל ההדרכה, כמו שציינתי כבר קיימת.

קארין אלהרר: והיא קיימת בצורה מספקת, דרך אגב?

<נעה אבירם: היא קיימת בתיאום מלא עם קצב האכלוס.

קארין אלהרר: חזי, זה בצורה מספקת?

<חזי משיטה: הנושא של ההיסעים שהתחיל לעבוד, אני חושב שהוא יהיה בצורה מספקת בשלב זה.

קארין אלהרר: מתי הוא מתחיל לעבוד?

<חזי משיטה: בפברואר.

קארין אלהרר: וזה סופי, חתום?

קארין אלהרר: על המסילה?

<חזי משיטה: בוחרים את הזוכה הצפוי.

<חזי משיטה: הזוכה הדרומי נבחר, עם הזוכה הצפוני יש איזו שהיא בעיה.

<חזי משיטה: יבחרו אותו וזה יתחיל לעבוד בפברואר.

<חזי משיטה: אנחנו רואים בהמשך הדרך, בעתיד, פתרונות נוספים לתחבורה הציבורית של אוטובוסים, אני חושב שצריכים להתקדם, אבל הם צריכים להביא את הפתרון הכולל של אמ"ן ותקשוב בפרט, במהלך החודש הקרוב לוועדת ההיגוי.

קארין אלהרר: וגם מה קורה בעוד חמש שנים בהדרכה.

<חזי משיטה: נכון.

<נעה אבירם: נכון, כשאני אומרת כרגע לקריית ההדרכה הפתרון - - -

קארין אלהרר: את חושבת שעוד חודש יתקבלו החלטות?

<נעה אבירם: אני אומרת שיכולות בדרך אחת להתקבל החלטות, כאמור בכפוף לבדיקת כדאיות - - -

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: יכול להיות היינו לפני שנה.

קארין אלהרר: השאלה - - -

<נעה אבירם: שנייה, אני רק אומר שבכל מקרה בלוחות הזמנים האלה, של התכנון לאכלוס הבסיסים הנוספים, אין שום בעיה להקים את התשתית שאנחנו מדברים עליה.

<נעה אבירם: אנחנו מדברים על תשתית של BRT, וכמובן תשתית אוטובוסים שהיא לא מחייבת תשתית כבדה.

קארין אלהרר: אני מתנצלת.

קארין אלהרר: אני חוזרת על השאלה.

קארין אלהרר: מתי אמורה ליפול ההחלטה בעניין.

<נעה אבירם: בעוד כ-, בואי נגיד שלושה חודשים, ארבעה חודשים.

<נעה אבירם: כאמור, אנחנו רוצים לראות היבטים של כדאיות כלכלית, לא להיכנס לפרויקטים שהם לא מוצדקים.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: שלושה ארבעה חודשים ואתם כמובן תעדכנו את הוועדה והוועדה תתעדכן מכם.

קארין אלהרר: כן, בבקשה.

<חזי משיטה: אני רק רוצה להעיר הערה שנאמרה על ידי מספר אנשים פה בהקשר של הפתרונות הרכבתיים, המהירים, שיאפשרו לנסוע ממרכז הארץ ובאר שבע.

<חזי משיטה: אנחנו חייבים להבין ש-60,000 משרתים בנגב, מרבים זה חיילי חובה ואמ"ן ותקשוב זה בסיסים פתוחים.

<חזי משיטה: אין כוונה של צה"ל לשנות אותם לבסיסים סגורים.

<חזי משיטה: להפוך את שני הבסיסים האלה לבסיסים סגורים, המשמעות הכלכלית, ה-LCC של הבסיס הוא מאד משמעותי וכבד בכסף וגם לא בטוח שנוכל להביא את אותם חיילים לבסיסים סגורים, במיוחד באמ"ן ובתקשוב עם הפרופיל של אותם חיילי חובה שמשרתים שם.

<חזי משיטה: כך שמערכת תחבורתית ממרכז הארץ לדרומה בעידן של צה"ל בנגב, חייבת להיות זמינה ותדירה והיא לא תפתה את איש הקבע לגור במרכז הארץ ולשרת בדרום.

קארין אלהרר: ברור.

<חזי משיטה: אני אומר שוב, זה שירות ארוך טווח.

<חזי משיטה: מי שיבחר לעשות אותו, לדעתי יש לו יישובים קהילתיים חזקים אם הוא ירצה, קהילה חזקה, חינוך טוב ולגור חמש דקות.

<חזי משיטה: זה בסך הכל תרבות הפנאי ולהיות עם המשפחה.

<חזי משיטה: זה יותר חשוב מלנסוע שעה.

<חזי משיטה: וגם השעה הזאת, זה עד עזריאלי.

<חזי משיטה: אם הוא גר בכפר סבא, הוא צריך עוד שעה וחצי.

קארין אלהרר: ברור.

קארין אלהרר: משרד ראש הממשלה.

קארין אלהרר: שם ותפקיד.

<אורי הרמן: אורי.

<אורי הרמן: עובד במשרד.

קארין אלהרר: עובד במשרד?

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: אבל מה התפקיד שלך, סליחה?

<אורי הרמן: מנהל תחום פרויקטים לאומיים, מרכז את ועדת ההיגוי של צה"ל בנגב.

<אורי הרמן: הדברים הבאים שאמורים להגיע אחרי שפתרנו את הדברים שכבר חזי ציין, מקווים לפתור את נושא התחבורה ואת המגורים עד לסוף השנה.

<אורי הרמן: אני מאד מקווה שזה באמת יעמוד בלוחות הזמנים של שלושה ארבעה חודשים כמו שצוין.

קארין אלהרר: אבל זה תלוי בכם גם.

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין את התקווה שלך.

קארין אלהרר: זו אמורה להיות החלטה שלכם.

קארין אלהרר: זה די קל.

<אורי הרמן: ההחלטה אמורה להיות בין חלופות, ואני חייב להודות בכנות שיש לנו קושי להחליט כשאין חלופות ואת ההחלפה של הגורמים המקצועיים אנחנו לא יכולים לעשות.

<אורי הרמן: הדבר שאנחנו מנסים לעשות זה לעזור על הדרך, כדי להביא לפחות משהו בשל להחלטה, ואיפה שזה קרה, אז כבר התקבלו החלטות וזה צוין.

<אורי הרמן: איפה שלא - - -

קארין אלהרר: פשוט מקריאת הדו"ח אני מבינה שהייתם ממש על סיפא של קבלת החלטה כבר בזמן כתיבת הדו"ח.

קארין אלהרר: אז אני לא מבינה.

קארין אלהרר: עברו מאז אי אילו חודשים וזה לא קרה.

קארין אלהרר: אז אני פשוט שואלת מה ישתנה?

<אורי הרמן: אני חושב שבחלק מהדברים התקבלו החלטות, וזה מה שצוין פה כנושאים שנפתרו, לדוגמא מעטפת המשא"ן, פתרון ההיסעים לקריית ההדרכה.

<אורי הרמן: זאת אומרת על הדרך - - -

קארין אלהרר: שוב, זה פתרון לחמש שנים.

קארין אלהרר: חמש שנים עוברות נורא נורא מהר.

<אורי הרמן: אני מסכים ואני חושב שזה היה הכי טוב שיכולנו להוציא באותו זמן, כדי לפחות לא לעכב את החיילים שעכשיו מאכלסים את קריית ההדרכה.

<אורי הרמן: ואני חושב גם, בהמשך למה שחזי תיאר, ש-10,000 חיילים בקריית ההדרכה, בשביל למצוא להם פתרון תחבורתי, זה חייב להיות משולב גם בפתרון התחבורתי לקריית התקשוב ולקריית המודיעין ואין טעם לעשות פתרון לזה ופתרון לזה ופתרון לזה, ולכן חמש שנים, אנחנו מקווים שזה זמן סביר בשביל שיהיה פתרון לכל מעבר צה"ל לנגב, בשלוש הקריות הענקיות האלה.

קארין אלהרר: טוב.

קארין אלהרר: אנחנו נעקוב.

קארין אלהרר: פתרונות דיור.

<חזי משיטה: פתרונות דיור לא עלה כליקוי בדו"ח הזה של לתת מענה, אבל אני אתן את המענה.

<חזי משיטה: פתרונות דיור, אנחנו - - -

קארין אלהרר: אני חושבת שזה כן עלה, לא?

<ירדנה דורון: הנושא נדון, פשוט זה לא אופיע ב - - - לא הצגנו את זה פה.

<חזי משיטה: אבל אני אענה בכל זאת.

<חזי משיטה: הנושא של פתרונות דיור מתחלק לשניים.

<חזי משיטה: פתרונות דיור למגורים יחד עם מינהל מקרקעי ישראל במשרד השיכון, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה.

<חזי משיטה: ניתנו לנו הקצאות לשטחי קרקע לפרויקטים של מגורים שנוכל לבנות בבאר שבע ובכל הערים, יישובי המטרה, גם בדימונה, גם בירוחם וגם בערד וגם באופקים וגם בכרמית, יישוב חדש שנבנה בנגב.

<חזי משיטה: קיבלנו את הקרקעות האלה לדירות שנוכל לבנות במסגרת פרויקטים של צה"ל במנהלת המגורים.

<חזי משיטה: יש לנו סוגיה שעדיין לא נפתרה ואנחנו מנסים עכשיו לקדם אותה יחד, שוב, עם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה ועם חברה ממשלתית של האוצר, דירה להשכיר.

<חזי משיטה: אנחנו מחויבים להביא פתרון.

<חזי משיטה: כשאני אומר אנחנו זה לא משרד הביטחון.

קארין אלהרר: ברור.

<חזי משיטה: זה משרדי הממשלה מחויבים להביא פתרון לדיור בשכירות בכמויות גדולות.

<חזי משיטה: הן חייבות להיות מוכנות, הדירות האלה, בזמן המעבר.

<חזי משיטה: זה לא מצב שיש כוחות שוק שיעשו את שלהם.

<חזי משיטה: המעבר קורה כשעוברים אלפי חיילים או אנשי קבע, יותר נכון, שהם ידרשו או יהיו ביקושים לדירות בהשכרה ואם לא נהיה מוכנים עם הדירות האלה, יכול להיות שנגרום נזק לנגב.

<חזי משיטה: אז אנחנו מנסים לייצר פתרונות יחד עם חברת דירה להשכיר, לבנות מאות יחידות דיור מסונכרנות לתאריך המעבר, על מנת שהן תהיינה מוכנות לאותם קצינים, במיוחד קצינים.

קארין אלהרר: אז בעצם היה שינוי משמעותי מאז כתיבת הדו"ח?

קארין אלהרר: כי בזמן כתיבת הדו"ח מבקר המדינה הגיע למסקנה שהפתרונות פחות טובים.

<חזי משיטה: אז אני אומר שוב, אנחנו עכשיו בכיוון שאני מאד מקווה, ביחד עם משרד האוצר שהקים את קבינט הדיור כדי לפתור גם בעיות מהסוג הזה.

<חזי משיטה: אנחנו בקשר ישיר עם החברה הממשלתית דירה להשכיר.

<חזי משיטה: אנחנו חייבים לסנכרן את לוחות הזמנים.

<חזי משיטה: זאת אומרת יש כבר תכנית.

<חזי משיטה: הם מקדימים אותנו בשנתיים.

<חזי משיטה: אנחנו לא יכולים להתחייב שנשלם שנתיים עד שנגיע.

<חזי משיטה: אנחנו מעוניינים שהם יגיעו יחד איתנו לשלב המעבר עצמו, ואני מאמין שאנחנו נתכנס לזה.

<חזי משיטה: יחד עם אכ"א אנחנו - - -

קארין אלהרר: רמ"י הפשירו מספיק קרקעות בעניין?

<חזי משיטה: כן.

<חזי משיטה: בשלב הראשון, כן.

<יונת מרטון-רזון: תוכנית ההקצאות היא רב שנתית, שזה היה המשהו המהפכני יותר, כדי לבוא ולהגיד אנחנו רוצים לראות פתרון לא לשנה שנתיים, אנחנו רוצים לראות פתרונות גם לאמ"ן ותקשוב ב-2022 וב-2023.

<יונת מרטון-רזון: אז התכנית היא רב שנתית והיא מוסכמת בין כל משרדי הממשלה.

<יונת מרטון-רזון: שכירות זה תהליך שצריך יהיה לפתור אותו, כי הוא עדיין לא כדאי כלכלית והמטרה היא שהשוק יבנה את הדירות האלה.

<יונת מרטון-רזון: יש לנו עוד טיפה אורך רוח.

<יונת מרטון-רזון: לא הרבה, אבל אני מקווה שזה יבוא על פתרונו.

<חזי משיטה: לא היה פרויקט כזה בארץ, בסדר גודל - - -

<יונת מרטון-רזון: לא בבאר שבע.

<חזי משיטה: לא בבאר שבע, ששם עלות הקרקע היא אפס בהתחלה, באמצע ובסוף.

<חזי משיטה: ולכן יצטרכו למצוא ארגז כלים אחר, לתת ליזמים להיכנס לפרויקט הזה על מנת שהוא יהיה גם רווחי.

<חזי משיטה: יכול להיות שתידרש גם איזו שהיא רשת ביטחון שתבטיח שיהיו שוכרים לאותו בחור שמקים.

<חזי משיטה: ואני מאמין שגם יתנו לו מה שעושים דירה להשכיר בדרך כלל, להקים פרויקט שמחציתו או 40% ממנו תהיה למכירה ואז הוא יוכל לממן את הפרויקט כולו ולרוץ קדימה עם הדירות לשכירות.

<חזי משיטה: אנחנו מאמינים שאנחנו נפתור את הבעיה הזאת.

קארין אלהרר: אתם מרגישים שיש היענות?

<יונת מרטון-רזון: כן.

<יונת מרטון-רזון: מה שעשינו כדי לנטר את העניין, למרות שאנחנו חמש-שש שנים לפני אמ"ן ותקשוב, אנחנו הקמנו מרכז מידע וליווי בבאר שבע.

<יונת מרטון-רזון: יש בו מאגר מידע של כל 7,000 משרתים, למרות שחלקם עד מועד המעבר כבר לא יהיו בשירות ויש כאלה שעוד לא התגייסו.

<יונת מרטון-רזון: אבל אנחנו עדיין מנטרים.

<יונת מרטון-רזון: גם נעשות עבודות חקר בתוך הצבא כדי להרגיש את הדופק על ידי אגף כוח אדם, וגם אנחנו מלווים כל משפחה שמתעניינת.

<יונת מרטון-רזון: אנחנו מביאים את משרתי הקבע כבר היום לסיורים בדרום, לראות את ההתפתחות המאד גדולה שקורית בנגב, במיוחד בבאר שבע, אבל גם בדימונה ובירוחם ובאופקים, והמטרה היא בעצם להכשיר לבבות, להתחיל להראות להם את השינוי הגדול.

<יונת מרטון-רזון: הם מגיעים לפארק ההייטק, הם רואים את החברות הבין לאומיות, הם רואים את האוניברסיטה שהיא מדהימה ואנחנו רואים שינוי מאד מאד ממשי.

<יונת מרטון-רזון: וכל משפחה שמגלה עניין, היא מקבלת ליווי צמוד כדי להתחיל לשקול את השיקולים שלה, כדי לראות.

<יונת מרטון-רזון: וכן, יש לא מעט פרויקטי מגורים בנגב ויש כבר הרבה מאד אנשים שמתעניינים, ואפילו כאלה שרכשו ואפשר יהיה לראות אותם עוברים כשהבית יהיה מוכן בשנים 2018, 2019.

<יונת מרטון-רזון: לכן מעטפת המשא"ן פה היא חשובה.

<יונת מרטון-רזון: אם היה לנו אותה והיינו יכולים לייצר יותר ודאות, אני חושבת שאפשר היה לראות כבר תוצאות.

<יונת מרטון-רזון: והחלוצים האלה הם מאד חשובים בתוך היחידות.

<חזי משיטה: זאת אומרת שיש חלוצים שמשרתים במרכז הארץ.

<חזי משיטה: הם יעברו להתגורר בדרום והיוממות שלהם תהיה לבסיס במרכז הארץ, עד שהבסיס יעבור.

<חזי משיטה: לא במספרים גדולים, אבל גם זה קורה.

<יונת מרטון-רזון: זה חשוב.

<יונת מרטון-רזון: זו התחלה.

קארין אלהרר: טוב.

<חזי משיטה: אני רוצה לעבור לסעיף האחרון, רק מבחינת הליקויים, הנושא של מעורבות בכירים.

<חזי משיטה: זה היה גם והם לא הציגו את זה, אבל מנכ"ל משרד ראש הממשלה, עם כניסתו – המנכ"ל החדש אני מתכוון – עם כניסתו לתפקיד באמת הוא עשה ביקור עומק בקריית ההדרכה ובפרויקט כולו, להבין את כל האתגרים ואת כל הבעיות.

<חזי משיטה: הוא קיים כבר מספר ועדות.

<חזי משיטה: מנכ"ל משרד הביטחון עושה דיונים כיושב ראש ועדת המשנה.

<חזי משיטה: הוא קידם חלק גדול ממה שאמרנו כאן כפתרונות.

<חזי משיטה: וכמו כן, הבסיס הזה כמקרה בוחן לבסיסים הבאים, באמת מקיים ביקורים, וזה לא ביקורים, זה יותר ביקורי עבודה וסטאטוסים גם של ראש הממשלה, של שר הביטחון, שר הבינוי והשיכון, סגן שר הביטחון.

<חזי משיטה: הייתה נגידת בנק ישראל בקריית ההדרכה ובפרויקטים.

<חזי משיטה: המפקחת על הבנקים, ועדת החינוך והספורט - - -

<יוסי ביינהורן: חזי, מי היום הגורם המתכלל?

<יוסי ביינהורן: דיברה יושבת הראש בהתחלה על הגורם המתכלל.

<יוסי ביינהורן: מי הוא?

<חזי משיטה: מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

<חזי משיטה: כן.

קארין אלהרר: אוקיי.

<חזי משיטה: מנכ"ל משרד הממשלה.

<חזי משיטה: ברשותך, יושבת הראש, באמת אלה הדברים ה - - -

קארין אלהרר: יש לי שאלה.

קארין אלהרר: יש פה נציגים מהאזור?

קארין אלהרר: מהדרום?

קארין אלהרר: אזרחים?

קארין אלהרר: כן אדוני, איפה אתה גר?

<דוד בר דרור: אני לא גר, אבל אני מעמותה של אגודת מדעני הדרום.

<דוד בר דרור: שמי דוד בר דרור.

<דוד בר דרור: אני רוצה להעיר לנציג מבקר המדינה.

<דוד בר דרור: בשנת 2004 רם לבנת בזמנו, הניח מסמך נדון פה בוועדה המכובדת הזאת.

<דוד בר דרור: לצערי, אף שהיה דיון, שום דבר לא נעשה.

<דוד בר דרור: לו הדיון הזה היה מתקיים, היו נעשים דברים, היום לא היינו יושבים פה.

<דוד בר דרור: הדברים היו נראים אחרת.

קארין אלהרר: אוקיי.

<דוד בר דרור: דקה.

<דוד בר דרור: שני משפטים.

<דוד בר דרור: כל נושא הבריאות שצה"ל עולה לנגב, לצערי מה שאמרת - - -

קארין אלהרר: רגע, זה הנושא הבא שאני רוצה לקבל תשובות לגביו, נושא הבריאות.

קארין אלהרר: ממשרד הביטחון, אתם מרוצים מהמענים בתחום הבריאות שיינתנו?

<חזי משיטה: נושא הבריאות, הסטאטוס שלו הוא כזה: יש החלטת ממשלה 2025, שמביאה לידי ביטוי תכנון של בית חולים נוסף בנגב.

קארין אלהרר: איפה זה עומד?

<חזי משיטה: הקרקע הוקצתה, יחד עם מינהל מקרקעי ישראל, מחוז דרום, יחד עם באר שבע.

<חזי משיטה: משרד הבריאות מסכים למקום והם נערכים כדי להביא את הדבר הזה להחלטת ממשלה.

איל בן ראובן: איפה המקום, אגב?

<חזי משיטה: בבאר שבע, על צומת הדרכים 25 ו-40.

<חזי משיטה: מקום מאד טוב.

<חזי משיטה: בית חולים - - -

קארין אלהרר: זה בנוסף לתוספת 98 מיטות?

<חזי משיטה: כן, כן.

<חזי משיטה: זה כ-100 מיטות בסורוקה ועוד כ-300-400 מיטות בבית חולים חדש נוסף.

<חזי משיטה: משרד הבריאות אמור להביא את זה לוועדת ההיגוי.

<חזי משיטה: אני מעריך שזה ייקח קצת זמן, כי עדיין יש שם איזה שהם ויכוחים, לא ויכוחים, אבל צריכים להסדיר באמת שהמקום מתאים להם גם לגידול עתידי שהוצע, ואני מקווה שהנושא הזה יובא לוועדת ההיגוי בהקדם.

<חזי משיטה: זה צריך לקרות בחודשים הקרובים.

<חזי משיטה: יצטרכו לתקצב את הדבר הזה, הפרויקט הזה הוא - - -

קארין אלהרר: קצת עצוב לי.

קארין אלהרר: עושה לי רושם שלא הרבה התקדם מאז הדו"ח, אני חייבת לומר.

<שירה ארנון: אני יכולה לענות, אני ממשרד הבריאות.

<שירה ארנון: קודם כל ההחלטה להקים בית חולים בבאר שבע, אנחנו יחד עם משרד הביטחון דחפנו את זה מאד מאד חזק בשנתיים שלוש האחרונות, ממש מול האוצר, מול משרד ראש הממשלה, ובסופו של דבר משרד ראש הממשלה, הראל לוקר הלך איתנו והחלטת הממשלה 2025 להקים בית חולים בבאר שבע היא מבחינתנו החלטה היסטורית.

<שירה ארנון: אנחנו כבר הרבה שנים דוחפים לשם.

קארין אלהרר: ומעבר לבית החולים?

קארין אלהרר: טיפול חלב?

<שירה ארנון: אז ככה, אז גם.

<שירה ארנון: הקמנו ועדה לפני איזה שנתיים בהנחיית הראל לוקר, ועדה בין משרדית ששם התקבלו כמה החלטות מרכזיות לגבי שדרוג מערך שירותי הרפואה בדרום.

<שירה ארנון: החלטה ראשונה הייתה הקמת בית חולים בבאר שבע.

<שירה ארנון: הקמנו לזה ועדת היגוי.

<שירה ארנון: אל תשכחו שגם היו חילופי מנכ"לים.

<שירה ארנון: יו"ר הוועדה הוא המנכ"ל שלנו, שהוא נרתם לנושא במאת האחוזים.

<שירה ארנון: יש לנו ועדה יחד עם משרד האוצר, עם אגף חשכ"ל ועם אגף תקציבים, ואנחנו עובדים.

<שירה ארנון: אנחנו בהחלט עובדים.

<שירה ארנון: אנחנו תוקפים לשם במלוא הכוח.

<שירה ארנון: יש כל מיני דברים שהם לא תלויים בנו, כמו למשל הקרקע, אבל אנחנו התחלנו להתקדם במקביל לאחר שהסדרנו פחות או יותר את נושא הקרקע.

<שירה ארנון: אנחנו כמעט סגורים על הנושא.

<שירה ארנון: אנחנו מתקדמים במקביל במישורים אחרים.

קארין אלהרר: אוקיי.

<שירה ארנון: זה לגבי בית החולים.

<שירה ארנון: טיפות חלב: אנחנו הולכים לקבל 40 מיליון שקלים בחמש השנים הקרובות לשיפוץ תחנות טיפול החלב.

<שירה ארנון: רק עכשיו בדצמבר, קיבלנו את הסכום הראשוני.

<שירה ארנון: נו, מה לעשות, לא היה תקציב.

<שירה ארנון: אז אנחנו כבר בדיבורים עם אופקים ובאר שבע, להתחיל לשפץ שם את תחנות טיפות החלב.

<שירה ארנון: מוקדי לילה – הקמנו בשנים האחרונות בדרום מוקדי לילה.

<שירה ארנון: אנחנו עכשיו, בשנת 2016, הולכים להקים גם מוקדי לילה באופקים, בהרט ובחורה.

<שירה ארנון: אנחנו גם לראשונה בשנת 2015 - - -

קארין אלהרר: מתי זה אמור לקום?

<שירה ארנון: מוקדי הלילה?

<שירה ארנון: בשנת 2016.

<שירה ארנון: מכרז ממש אמור לצאת.

<שירה ארנון: לא היה תקציב, אז אנחנו-.

<שירה ארנון: יש דברים שיכולנו לעבוד במקביל ועבדנו במקביל.

<שירה ארנון: עכשיו הכסף התקבל, עכשיו ממש בדצמבר.

<שירה ארנון: מוקדי הלילה יקומו בשנת 2016.

<שירה ארנון: זה בוודאות.

<שירה ארנון: אלא אם כן-.

<שירה ארנון: זאת אומרת, אנחנו ממש - - -

קארין אלהרר: אלא אם כן יהיו בחירות.

<שירה ארנון: לא, בחירות לא יהיו, אני מקווה, אבל אני יודעת שזה ממש, אנחנו דיברנו עם כל ראשי העיריות האלה וזה כבר ממש יוצא למכרז.

<שירה ארנון: זאת אומרת אם הם יתחרטו, אז זה לא תלוי בנו.

<שירה ארנון: אנחנו מוכנים לצאת לדרך.

קארין אלהרר: טוב.

<שירה ארנון: אני רק רוצה לציין שאנחנו גם נתנו מענקים באופן ראשוני לרופאי המשפחה בדרום, מה שלא היה בשנים קודמות, לקידום שירותי הקהילה שם.

<שירה ארנון: זה מבחינת משרד הבריאות.

קארין אלהרר: טוב.

קארין אלהרר: עוד משהו שאתם רוצים להוסיף?

<יונת מרטון-רזון: רק בעניין של החלטת 2025 – הקמת בית החולים.

<יונת מרטון-רזון: ההחלטה מדברת על זה שבאוקטובר 2016 צריך להתפרסם המכרז להקמת בית החולים.

<יונת מרטון-רזון: אז הוועדה הזו, אני מניחה, מתכנסת לכיוון הזה.

<שירה ארנון: בשאיפה.

<שירה ארנון: אני אומרת לך, היו חילופי ממשלה ומנכ"לים וזה עיכב את התהליך.

<יונת מרטון-רזון: כן, כן, ברור.

<שירה ארנון: אבל אנחנו מחויבים לנושא.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: יוסי, אתה רוצה הערות סיכום?

<דוד בר דרור: אני רוצה להוסיף משפט אולי.

קארין אלהרר: כן, בבקשה אדוני.

<דוד בר דרור: תרשו לי לחלוק על חזי.

<דוד בר דרור: רבותי, באר שבע, הכל טוב ויפה.

<דוד בר דרור: בבאר שבע יש 1,200 חומרים באוויר, מהם 1,038 חומרים חדשים, שאין עליהם שום ניטור, שום בדיקה.

<דוד בר דרור: חברים, בימים אלה הולכת ומוקמת בבאר שבע יחידה אונקולוגית עם 208 מיטות.

<דוד בר דרור: 208 מיטות אין בין כפר סבא ובין אסף הרופא, בכל בתי החולים.

<דוד בר דרור: לתשומת לב האנשים.

<דוד בר דרור: עכשיו מה אנחנו הולכים להביא משפחות לשם, אנחנו הולכים להביא את חיילי צה"ל.

<חזי משיטה: אני אענה בקצרה על הטענה הזאת ואחר כך במילה ובמשפט לסיכום.

<חזי משיטה: רמת חובב, שהחליף את שמו לנאות חובב וראוי שכך, השקיע מאות מיליונים בשיפור תנאי הסביבה, הריחות, הזיהומים, הפרדת בריכות האידוי, ולקראת אכלוס קריית ההדרכה, עשינו את הסקר הראשון מסוגו בארץ, מתוך הארובות לקחנו דגימות.

<חזי משיטה: המצב בנגב, ואני אתייחס לקראת ההדרכה, מכיוון ששם יש קרון ניטור, ואגב, אפשר להיכנס באתר של נאות חובב ולהסתכל ב - - -

<דוד בר דרור: חזי, זה אותו קרון שיושב פה ב - - -

קארין אלהרר: אדוני, אדוני, אתה לא ברשות דיבור.

קארין אלהרר: עכשיו חזי מדבר.

<חזי משיטה: באתר אפשר לראות את הניטור של הקרון הזה.

<חזי משיטה: מצבו של שטח קריית ההדרכה ושל באר שבע בכלל, עשרות מונים יותר טוב מאשר היה לפני 6-7 שנים עם ההחלטה להעביר את צה"ל לנגב, וזה היה הטריגר לשינוי המהפכני הזה, כי היה שוט וגם הייתה ועדה שעשתה סקר מה צריך לעשות וחייבה את המפעלים להשקיע את הכספים לעשות את זה.

<חזי משיטה: כך שאנחנו נמצאים במקום אחר.

<חזי משיטה: ומשפט אחרון.

<חזי משיטה: נאמר פה הרבה על מה זה יעשה לדרום.

<חזי משיטה: אני אקח את מקרה הבוחן.

<חזי משיטה: את תקבלי גם סקירה יותר ארוכה ועמוקה בביקור שלך.

<חזי משיטה: אבל מקרה הבוחן של קריית ההדרכה: הבסיס שנבנה ב-2.2 מיליארד שקלים, שהזכיין בונה אותו והוא יתפעל אותו למשך 25 שנים מרגע שהוא קיבל את הזיכיון.

<חזי משיטה: הוא עשה מהפכה בנגב.

<חזי משיטה: הוא הוציא עד היום 1.5 מיליארד שקלים להקמת הבסיס.

<חזי משיטה: מתוך 1.5 מיליארד שקלים, 1.1 מיליארד שקלים הושקעו בנגב, במפעלים, בתעשיות, בעסקים.

<חזי משיטה: זה עושה שינוי ענק בנגב.

<חזי משיטה: אולי המהפכה שמאיר מייחל לא עדיין לא הגיעה, אבל אמ"ן ותקשוב זה בסדר גודל.

<חזי משיטה: זה קפיצת מדרגה.

<חזי משיטה: אנחנו מדברים על בסיסים של כמעט 20 מיליארד שקלים, עם השפעה ברמה שלא הייתה בנגב.

<חזי משיטה: אנחנו מביאים טכנולוגיה וטכנולוגים לנגב, שלא היו קיימים עד היום.

<חזי משיטה: ועלות הקיום של הבסיסים האלה, בדרישה ובביקושים למפעלים גדולים, קטנים, בינוניים, עסקים, נותני שירותי, תעשיית הייטק שכבר קמה שם, היא בסדר גודל.

<חזי משיטה: הנגב ייראה, הוא כבר נראה אחרת - למי שלא היה שם - והוא ייראה אחרת בסוף המהלך.

קארין אלהרר: אני חושבת שהביקורת שהופנתה, כך שמעתי לפחות מהדברים של חבר הכנסת כהן, היא שיש תושבים שהיו שם קודם ותנאיהם יהיו פחות טובים.

קארין אלהרר: זו התרעומת, אני חושבת.

<חזי משיטה: בירוחם, שהיא בהקשר ובמידה קשורה קשר גם בטווח של 8 קילומטרים מקריית ההדרכה, אז גם באקרשטיין וגם בנדל"ן וגם במפעלים ונותני שירותים – יש פריחה בירוחם.

<חזי משיטה: היא קרובה 8 קילומטרים לקריית ההדרכה.

<חזי משיטה: קריית ההדרכה העסיקה בהקמה 1,500 עד 2,000 עובדים באופן ישיר להקמה.

<חזי משיטה: היא תעסיק, בגלל האזרוח של המשימות, כ-500-600 עובדים לאורך כל התקופה.

<חזי משיטה: זה במעגל הראשון.

<חזי משיטה: במעגלים שהולכים ונפתחים, יש מפעל שסיפק את הריהוט לעיר של 10,000 תושבים משדרות.

<חזי משיטה: זה פרויקט ענק, מכרז ענק של עשרות מיליונים שהולך למפעלים והולך לעובדים והולך לעסקים בנגב.

<חזי משיטה: מה שצה"ל יעשה בעשור הקרוב עם שני הבסיסים הבאים, זה באמת קפיצת מדרגה כפי שזה נראה ומסתמן גם מהתקציבים.

קארין אלהרר: תודה.

<יוסי ביינהורן: טוב, גברתי, אני רוצה להגיד רק בכמה מילים.

<יוסי ביינהורן: כמו שאמרתי בהתחלה, מה שבמרכז הפרויקט הזה וההצלחה שלו זה האנשים.

<יוסי ביינהורן: עכשיו, לגבי כל אחד מהתחומים שהערנו על קצב התקדמות הפרויקט הזה, בסוף הדברים האלה מוקרנים אל האנשים שהם יודעים היטב איפה הדברים עומדים.

<יוסי ביינהורן: הקצב פה, בכל אחד מהדברים שאמרנו, כולל הפיתרון התקציבי, שאני שוב שמח שמשרד הביטחון וצה"ל מרוצים מהפתרון, אבל כמו ששמענו פה, זה עדיין לא סוף פסוק בעניין.

<יוסי ביינהורן: כמו בפתרונות האחרים, שלפחות בקצב שאנחנו זיהינו בדו"ח, לא התקדמו הרבה דברים עד הדיון הזה.

<יוסי ביינהורן: עם כל הדברים בסופו של דבר, יש פה המון רצון טוב, אבל מאחורי הרצון הטוב הזה צריך את הקצב הראוי כדי אלף שזה יפגוש בזמן.

<יוסי ביינהורן: מימד הזמן פה מטעה.

<יוסי ביינהורן: זה קורה עוד מעט בפרויקטים מסוג זה.

<יוסי ביינהורן: דבר שני, כמו שאמרתי, זה בסוף מוקרן אל אנשי הקבע, שצריכים כבר היום לקבל החלטה לגבי עתידם.

<יוסי ביינהורן: ואם מסתכלים קדימה כמה שנים והם לא רואים שם עתיד מזהיר מבחינתם, אז את ההחלטות הם מקבלים היום, לא בעוד שנתיים-שלוש.

<יוסי ביינהורן: וכאן החשיבות של ההתקדמות שמעטפת המשא"ן היא במרכז, אבל יש פה עוד הרבה דברים אחרים, והביטחון שזה ייצור אצלם, יאפשר באמת לגמור את הפרויקט הנהדר הזה.

<יוסי ביינהורן: בלי זה, עם כל הרצון הטוב זה לא מה שיביא את האנשים לשם.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת בן ראובן.

איל בן ראובן: טוב, אלף ברור שמדובר פה על פרויקט לאומי ממעלה עליונה.

איל בן ראובן: דובר פה קודם על בן גוריון, אבל אני לא יכול שלא לתת גם קרדיט לחברי המטה הכללי, משרד הביטחון של שנות ה-2000.

איל בן ראובן: אני לפחות - - -

קארין אלהרר: שהם מממשים את החזון.

איל בן ראובן: כן, שהם רואים את החזון קם.

איל בן ראובן: אני לפחות יצא לי הכבוד ממש להיות עם המטה הכללי.

איל בן ראובן: בוגי נדמה לי היה רמטכ"ל.

איל בן ראובן: אודי אדם הוביל אז למאמץ מאד מאד גדול את הקלף ששמנו איפה שהיום עיר הבה"דים.

איל בן ראובן: על זה צריך לתת את הקרדיט לאנשים.

איל בן ראובן: שאלה לפרוטוקול: מה עם הגליל?

איל בן ראובן: הגליל לא קשור כמובן לדיון פה, אבל אני אומר לכם שזו שאלה מאד מאד חשובה - - -

קארין אלהרר: אייל, אתה רואה איזה קשיים יש עכשיו.

קארין אלהרר: מה אתה מוסיף לי עוד עניין?

איל בן ראובן: גילוי נאות, אני משם ואנחנו נעביר גם לשם - - -

קארין אלהרר: יגיע תורכם.

איל בן ראובן: אני מוכרח להגיד שאני מהדיון הזה יוצא אופטימי, וזה לא דבר של מה בכך פה - - -

קארין אלהרר: בדיון של הוועדה לביקורת המדינה זה הישג מרשים.

איל בן ראובן: בדיונים של ועדת ביקורת המדינה.

איל בן ראובן: אני מסתכל פה על האנשים שאת חלקם אני מכיר, את חזי ואת ירון.

איל בן ראובן: בקיצור יושבים פה אנשים שהם בהחלט בעלי יכולת ביצוע ויכולת השפעה.

איל בן ראובן: אני רוצה לשים נקודה מאד מרכזית.

איל בן ראובן: אני חושב שיש פה קשר מאד חשוב ביחסי הגומלין שבין מערכת הביטחון לבין המערכת האזרחית שמתפתחת שם, בעיקר הטכנולוגית.

איל בן ראובן: זאת אומרת, ואנחנו צריכים לשים לב גם אל זה.

איל בן ראובן: כלומר, אם המערכת הטכנולוגית של פארק ההייטק בבאר שבע תתקדם, כפי שהיא מתקדמת דרך אגב, כפי שהיא תתקדם, אם אנשי דויטשה בנק ואלביט וכל המפעלים שם, אם האנשים שלהם, ואני גם יודע משם, יש מאמצים גדולים לנסות ולשאול את השאלה איך מעבירים את האנשים לשם.

איל בן ראובן: אם האנשים יעברו לשם, זה יהיה מוקד משיכה אדיר לאנשי צה"ל, כי הם יראו שזה עובד וזה לא סתם.

איל בן ראובן: ולכן אני מציע לעצמנו להסתכל גם על הפן הזה, הפן האזרחי.

קארין אלהרר: תודה רבה.

איל בן ראובן: רגע.

קארין אלהרר: אה, סליחה.

איל בן ראובן: אני היחידי מחברי הכנסת, נדמה לי, שיושב פה לאורך הכל, אז אני מציע בסיור שנעשה גם לבקר אצל ראשי רשויות.

איל בן ראובן: כלומר, לשמוע גם ראשי רשויות ושמענו פה את מאיר, אבל חשוב לשמוע גם את ראש עיריית ירוחם, קצת להקשיב, לשמוע מה הם אומרים.

איל בן ראובן: זה יוסיף לנו לדעתי נקודה חשובה.

איל בן ראובן: אין ספק שמה שאמר פה המבקר זו נקודה נכונה.

איל בן ראובן: סוגית אנשי הקבע ומשפחותיהם, זאת שאלת המבחן.

איל בן ראובן: ואם אני מבין נכון, מה שאני שומע פה ולכן אני יוצא אופטימי – יש פה פתרונות, יש פה רעיונות יצירתיים, אבל צריך עוד.

איל בן ראובן: אנחנו אסור לנו להירגע, מה שנקרא.

איל בן ראובן: אנחנו צריכים להמשיך ולראות ולהיות במעקב, שהדברים האלה, שהרעיונות באמת קורים.

איל בן ראובן: כי בסוף זה תלוי במה יעשו המפקדים וכמה הם יצליחו להביא את האנשים וכמה בעיקר יצליחו להביא את המשפחות.

איל בן ראובן: וזאת עוד שאלה מאד מאד כבדה.

איל בן ראובן: והנקודה האחרונה, אנחנו צריכים, ואת זה אני אומר פה לאוצר, משרד הביטחון, סוגיית המענקים, כל התכניות האלה, זה לא לחמש שנים.

איל בן ראובן: צריך להבין.

איל בן ראובן: אנחנו מדברים, אבל זה לא בעוד חמש שנים, 2022 הבסיסים יושבים, האנשים ישנם ונגמר הסיפור.

איל בן ראובן: היום צריך להתחיל לחשוב ולראות את זה – מה קורה בשנת 2030.

איל בן ראובן: כי זה צריך להיות בגרף עולה.

איל בן ראובן: חס וחלילה, אני אומר כי יש דוגמאות לא טובות בזה.

איל בן ראובן: תלכו למצפה רמון ותראו מה קרה עם בה"ד 1 בזמנו.

איל בן ראובן: חשבנו שמצפה רמון תהפוך להיות עיר ואם בישראל, ולא קרה כלום.

איל בן ראובן: בזה מצפה רמון נחתה.

איל בן ראובן: אני חושב שאנחנו צריכים בעניין הזה להסתכל עוד רף אחד מעבר לגבעה וזה מאד חשוב.

איל בן ראובן: עד כאן.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם את הדיון קודם כל בלהודות לצוות מבקר המדינה על דו"ח מצוין בעניין הזה.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות למשרד הביטחון באמת על ההובלה של פרויקט שאני חושבת שיש לו חשיבות מכרעת והוא בבחינת Win Win.

קארין אלהרר: זה נהגה וזה לא חסר.

קארין אלהרר: אני חושבת שמה שאנחנו למדים כאן מהדיון, שיש כיוון שהוא כיוון טוב, אבל עדיין חסרות הכרעות.

קארין אלהרר: וההכרעות הללו הן נחוצות ונחוצות בהקדם האפשרי, כי זה מה שיסמן את הפרויקט הלאומי הזה כהצלחה מסחררת או משהו שמקרטע ובסוף לא יעבוד.

קארין אלהרר: כי מרוב שרוצים לקבל את ההחלטה הטובה ביותר והנכונה ביותר, לפעמים מתעכבים והעיכוב הזה יכול להביא גם לרתיעה או להחלטה שכמדינה אנחנו פחות נאהב ונרצה לקבל.

קארין אלהרר: אני מבקשת לקבל עדכונים ממשרד הביטחון בתוך חודש – את הסיכום בנושא החלק השני של מעטפת המשא"ן, דהיינו דיור מעבר לנגב.

קארין אלהרר: ממשרד התחבורה, אני מבקשת בתוך ארבעה חודשים, נתתי לכם חודש לשבת ולכתוב את המסמך בנוגע להחלטות הסופיות בכל הקשור לתחבורה, ואני מבקשת שהמענה יהיה לשלוש הקריות, לא רק לשתיים שאין לגביהן שום דבר.

קארין אלהרר: תראו, החשיבות של המהלך, אני חושבת שאין חולק שהיא עצומה.

קארין אלהרר: היא באמת חשובה מאד.

קארין אלהרר: אני ממש קוראת מכאן לכל המשרדים הרלבנטיים לתת כתף ובאמת שכם אל שכם.

קארין אלהרר: אפשר.

קארין אלהרר: זה יכול לקרות.

קארין אלהרר: רואים כבר את הניצנים, אבל יש את הטוב ויש את המצוין ואפשר לעשות את זה ממש מצוין ואני רואה ושומעת שיש הרבה גורמים מגויסים ובסוף זה יקום וייפול על שיתוף פעולה.

קארין אלהרר: אז אני באמת קוראת לשיתוף פעולה מלא לשם הצלחתו של הפרויקט, ומברכת אתכם בהצלחה רבה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: הישיבה נעולה.