ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 95, 2016-03-16 09:30

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים את הדיון.

אברהם נגוסה: ברוכים הבאים לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: איתי חברי, חברי הכנסת, חבר הכנסת מוטי יוגב וחבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברי הוועדה.

אברהם נגוסה: נמצאים גם משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: איתנו נמצא גם הרב יחיאל אקשטיין, נשיא הקרן לידידות, נציגי המשרדים, הרשויות המקומיות ועכשיו מצטרפת אלינו גם חברת הכנסת סופה לנדבר.

אברהם נגוסה: הוועדה קיימה דיון ביום 18 בינואר 2016, בנושא היערכות משרדי הממשלה והרשויות המקומיות לקליטת העולים מהתפוצות.

אברהם נגוסה: לוועדה דווח כי כ-32,000 יהודים עלו ארצה בשנת 2015, וכי בשנה הקרובה צפוי המספר עוד לעלות.

אברהם נגוסה: מעל 7,000 עולים הגיעו בשנת 2015 מחבר העמים, 8,000 הגיעו מצרפת, מעל 3,000 הגיעו מצפון אמריקה וכ-1,400 עולים מדרום אמריקה.

אברהם נגוסה: זה היה הדיווח שקיבלנו ביום 18 בינואר 2016.

אברהם נגוסה: ואז הוועדה החליטה על נושאים שאנחנו רוצים לברר מהממשלה ושלחנו מכתב באותו יום לראש הממשלה, לשר הקליטה ולשר החינוך.

אברהם נגוסה: הנושאים שאנחנו העלינו בעקבות הסיכום וההחלטה שקיבלנו פה בוועדה: לכנס בדחיפות את קבינט הקליטה כדי לגייס את כל המשרדים לקלוט את העולים החדשים בצורה מיטבית.

אברהם נגוסה: להפוך את העלייה מצרפת, אוקראינה, בלגיה ואתיופיה לפרויקט לאומי מתוקצב.

אברהם נגוסה: להתוות קריטריונים ברורים לרשויות המקומיות, כדי להבהיר להן מה הן הזכויות לעולים חדשים בכל התחומים.

אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשרד החינוך להגדיל לאלתר את שעות העברית לתלמידים עולים.

אברהם נגוסה: הוועדה תקיים דיון נוסף בנושא, בהשתתפות שר הקליטה והעלייה ושר האוצר.

אברהם נגוסה: לכן, על פי זה אנחנו קבענו את הדיון היום בתיאום עם שר הקליטה, בתיאום גם עם סגן שר האוצר, שיגיעו לפה.

אברהם נגוסה: הם הבטיחו שיגיעו לפה והדיון נקבע בתיאום איתם.

אברהם נגוסה: אתמול ברגע האחרון הודיעו לנו ששניהם לא יגיעו ואנחנו מאד מצטערים על כך ששרי הממשלה, לאחר שקבענו איתם, תאמנו איתם את הפגישה, ברגע האחרון הם מבטלים את הגעתם.

אברהם נגוסה: זה מראה ומלמד משהו, שאנחנו לא נותנים עדיפות לנושא העלייה ואני מצטער על כך.

אברהם נגוסה: אנחנו בכל זאת נאלצנו להמשיך את זה בתאריך שקבענו.

אברהם נגוסה: לא רצינו לבטל את הדיון.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה ואנחנו נשמע ממנו מה ההתייחסות של הממשלה עד כה לנקודות או לנושאים שאנחנו פנינו, שהוועדה קיבלה החלטה בדיון הקודם ואנחנו פנינו בכתב למשרדים האלה.

אברהם נגוסה: אני אתן את זכות הדיבור תחילה לחברי, חברי הכנסת.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת יואל רזבוזוב, בבקשה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה, כבוד יושב הראש.

יואל רזבוזוב: חברי חברי הכנסת, אנשי קרן הידידות, הרב אקשטיין, חברים נכבדים.

יואל רזבוזוב: אני פשוט מסיבות אישיות צריך לעזוב עוד כמה דקות.

יואל רזבוזוב: היה לי חשוב לבוא לדיון ובאמת אני מצטער שהשרים לא הגיעו.

יואל רזבוזוב: השרים כן צריכים להיות פה.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, יושב הראש, הממשלה בכלל לא רואה שום חשיבות בעניין של העלייה.

יואל רזבוזוב: אנחנו עושים דיונים ואנחנו מדברים ואנחנו נלחמים ואין כאן בוועדה הזאת קואליציה אופוזיציה.

יואל רזבוזוב: אנחנו כולנו ביחד רוצים להיטיב עם העולים.

יואל רזבוזוב: אנחנו רואים בשנים האחרונות כמויות שיא של עולים, אבל בסופו של דבר אנחנו רואים את הקשיים.

יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים כחברי כנסת בשטח ולא רואים שום תזוזה.

יואל רזבוזוב: מדברים על שעות חינוך, מדברים ולא רואים שמקבלים עוד שעות חינוך.

יואל רזבוזוב: מדברים על חינוך בלתי פורמאלי, לא רואים שום דבר.

יואל רזבוזוב: מדברים על רישיונות, אז גם פה ושם רישיונות המרה של תעודות, גם עד שזה זז.

יואל רזבוזוב: אני רציתי להדגיש נקודה שהיא מאד מאד פרקטית.

יואל רזבוזוב: היום דיברתי כבר גם עם שר הפנים ועם הלשכה שלו, גם עם מינהלת ההגירה, עם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה בנושא של העולים שמגיעים ביום ראשון לארץ, מגיעים לשדה התעופה.

יואל רזבוזוב: אנחנו כן מבינים שאמרו שהם צריכים לקבל תעודות זהות, חלק מקבלים, חלק לא.

יואל רזבוזוב: הבנתי שכמה מהקבוצות, שלדוגמא הקרן לידידות הביאו, לא קיבלו תעודות זהות במקום.

יואל רזבוזוב: משרד העלייה והקליטה צריכים לתת את האנשים שלהם, במקום שיתעסקו בקליטה עצמה, הם צריכים לתת תעודות זהות.

יואל רזבוזוב: אז היום עוד פעם הבטיחו לי ואמרו שהורידו את הנוהל וזה נוהל שיהיה, אבל בינתיים אני לא רואה את מהנוהל הזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו כוועדה כן צריכים להשגיח שכל יום יישבו שם נציגים של משרד הפנים.

יואל רזבוזוב: הם הבטיחו.

יואל רזבוזוב: זה משהו שהובטח.

יואל רזבוזוב: אנחנו רק צריכים לוודא - - -

סופה לנדבר: אבל עשיתי את זה.

סופה לנדבר: אישרתי ככה.

סופה לנדבר: משרד ה - - -

יואל רזבוזוב: אבל עובדה.

סופה לנדבר: עולה מגיע מקבל תעודת עולה ותעודת זהות - - -

יואל רזבוזוב: נכון, בחצי שעה הוא מקבל הכל.

סופה לנדבר: אז מה קרה?

יואל רזבוזוב: אז מה שקרה שכנראה עכשיו לא איכפת לאף אחד.

יואל רזבוזוב: אני הגעתי עם הטיסה האחרונה, בפעם האחרונה שטסתי עם העולים עם קרן הידידות לא היה שום דבר והתעצבנתי ובסוף עשינו את זה ולטיסה הבאה כבר היו שם ואחרי זה עוד פעם, גם הבטיחו ושום דבר לא קרה.

יואל רזבוזוב: אז מעכשיו אני אומר, ואנחנו כולנו כאן צריכים להילחם על זה.

יואל רזבוזוב: לא יהיה דבר כזה שעולים יגיעו ויטרטרו אותם אחרי זה למשרד הפנים והם יחכו בתורים, יתקלו בבירוקרטיה.

יואל רזבוזוב: הם לא יודעים את השפה.

יואל רזבוזוב: זה הדבר הכי נורא.

יואל רזבוזוב: ביום הראשון הם נוחתים וזה הדבר הכי נורא.

יואל רזבוזוב: וזה עולה גרושים למדינה.

יואל רזבוזוב: זה לא עולה כסף בכלל, זה לא עניין תקציבי.

יואל רזבוזוב: זה הדבר הראשון שאני רוצה שתשימו לב.

יואל רזבוזוב: ועוד נקודה, כשהעולים מגיעים והם לא יודעים את השפה וקשה להם, צריכים לקחת דוגמא.

יואל רזבוזוב: ואני עוד פעם מציין כאן את הקרן, הקרן לידידות.

יואל רזבוזוב: יש להם נציגים שמלווים את העולים.

יואל רזבוזוב: לעולים יש כתובת.

יואל רזבוזוב: אז צריכים לדעת לקחת את המתמטיקה שלהם, איך אתם עושים את זה.

יואל רזבוזוב: נציג ל-50, ל-100 משפחות, ל-200, אני לא יודע, אבל שלכל משפחה תהיה כתובת.

יואל רזבוזוב: וכאן אני חושב שגם הגורמים, גם משרד העלייה והקליטה וכל משרד אחר, צריך שיהיה לכל עולה לפחות בשנה הראשונה, שתהיה לו כתובת לאן לפנות.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב.

מרדכי יוגב: ברשות יושב הראש, ברשות חברי חברי הכנסת, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, הרב אקשטיין ומכובדי כולם, נציגי המשרדים, נציגי הארגונים, כולם.

מרדכי יוגב: בעיני מטרת הישיבה, וכך השתדלתי לדחוף אליה יחד עם יושב הראש, היא איך אנחנו נעשה יותר רחב, יותר קונקרטי, איך נביא כוועדה, כדי שיעלו יותר עולים ונקלוט אותם יותר טוב.

מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו בתקופה היסטורית, דומה לתקופה של גל העלייה הגדול מברית המועצות, או גלי העלייה מאתיופיה.

מרדכי יוגב: 32,000 יהודים בשנה, כפי שדווחנו על ידי הסוכנות לפני ישיבה או שתיים, ואת הפיצול שלהם כבר מסר פה יושב הראש – קרוב ל-8,000 או יותר מצרפת.

מרדכי יוגב: כ-8,000 או יותר מחבר המדינות ואוקראינה ועוד 16,000 מכל העולם: דרום אמריקה, צפון אמריקה, בני מנשה, אתיופיה, מכל העולם ואשתו.

מרדכי יוגב: אפריקה.

מרדכי יוגב: זה מחייב אותנו להרבה יותר.

מרדכי יוגב: אני אומר, ואני גם אומר כביקורת, על אף שאני איש קואליציה, לא יעלה על הדעת שקבינט העלייה והקליטה לא יכונס במציאות כזו כל חודש, גג כל שלושה חודשים.

מרדכי יוגב: ואני אומר לנו כוועדה, אני כבר מדברת על השורות התחתונות, שאנחנו אני חושב גם צריכים להתכנס כל חודשיים במציאות כזאת, ולשאול מה עוד נעשה, מה לא נעשה ולדחוף אליו, להניע דברים.

מרדכי יוגב: נשמע פה גם את משרד הקליטה, נשמע מהאחרים, מה לעשות עוד, כדי שהמספרים כפי שהם הוצגו בוועדה הקודמת לא ירדו.

מרדכי יוגב: צפי ל-40,000 בשנת 2016 יהיה אך ורק אם אנחנו פה בארץ נדע לעשות את כל מה שמתחייב ואני אומר בחיוך, ולא נתנהג לפי אותה ציניות של המערכון של אורי זוהר ואריק איינשטיין, אלא נדע לקבל את העולים הללו בחיבוק, תוך דאגה.

מרדכי יוגב: לפתור את הבעיות הן מרישום בשדה התעופה ומשם כבר לתכלל את האנשים, בין מי שבא באשרת תייר, בין מי שבא באשרת עולה, כר לשים עליו פוקוס.

מרדכי יוגב: הוא נמצא פה ואפשר היום לדעת את הכל באמצעות המחשב ולהביא ליידוע ממשרד ראש הממשלה, ושיהיה שם גם אדם שמתכלל את כל המשרדים.

מרדכי יוגב: ופה אני אומר גם לך, אדוני המנכ"ל, הוועדה הזאת, אני משווה אותה, אני חבר גם בוועדת חוץ וביטחון וחברי ועדת תקציב הביטחון.

מרדכי יוגב: אנחנו כוועדה או אני במיוחד, הובלנו תהליך של תמך במשרד הביטחון.

מרדכי יוגב: הגדלת התקציב של צה"ל ותקציב הביטחון, יש לי פה את האשמה ואני נושא באשמה בכבוד, בכדי שצה"ל יוכל להגן על מדינת ישראל בשנים הללו.

מרדכי יוגב: כי כמו שהייתה הבצורת של השנים 2013-2014, היא הביאה את צה"ל למצב שאין לו מוכנות.

מרדכי יוגב: וכך אני אומר לגבי הוועדה.

מרדכי יוגב: אנחנו פה בוועדה כולנו, כמו שאמר חברי, יואל רזבוזוב, אין אופוזיציה, אין קואליציה.

מרדכי יוגב: רוצים כולנו יחד לסייע למשרד העלייה והקליטה שעומד בראש, שיהיו לו יותר תקציבים, כן, וגם ליתר משרדי הממשלה, יותר יכולות ממשלתיות ואני מודה לכל התורמים ולכל הארגונים, הרב אקשטיין ואחרים.

מרדכי יוגב: כך גם למשרד הפנים, כך גם למשרד החינוך, כך גם למשרד התעסוקה, הכלכלה, כך גם למשרד הבריאות והרווחה, כך לצה"ל, ככור היתוך שבעיני הוא כור היתוך מדהים.

מרדכי יוגב: נתנו פה בוועדת העלייה והקליטה הקודמת, ובוועדת חוץ וביטחון אתמול או שלשום, שכל עולה כזה שעלה בגילאי התיכון מעבר לח', יהיו לו את האפשרות שיפנו אליו לעשות מכינת אופק, כדי שהאוריינטציה שלו תהיה יותר קלה להיכנס והמיצוי שלו יהיה נהדר, ובצה"ל זה לא מבחינתו נקודת נפילה, אלא נקודת המראה.

מרדכי יוגב: אנחנו שם.

מרדכי יוגב: בן גוריון כבר קבע את הכלל הזה וצריך, לגבי העולם, כמו שקבע אותו לגבי אחרים שיש בהם איזו שהיא חולשה, מחוו"ה אלון או אחרים, לתת להם את האפשרות.

מרדכי יוגב: מי שלא ירצה והוא כבר בתוך החברה, אדרבא, שיטוס.

מרדכי יוגב: אבל מי שרוצה, שתהיה בידו את האפשרות הזאת בין אם לפי העדה או הכלל, בני מנשה במכינה שלהם, עולים מאתיופיה, וברגע שהוא כבר יכול לצאת מהחממה ולהמריא כאחד מהארץ.

מרדכי יוגב: והדבר הנוסף הוא, מה צריך בכדי שנקלוט יותר בהמשך הקליטה גם לאורך שנים.

מרדכי יוגב: בוועדה קונקרטית לבני מנשה לפני שבוע, התבשרנו, ואני אומר תודה למשרד על כך שישוו את בני מנשה ליוצאי אתיופיה ובכך גם ילוו אותם 15 שנה.

מרדכי יוגב: יש לזה ערך גדול למדינת ישראל.

מרדכי יוגב: מדינת ישראל תרוויח, משום שאז הדור השני לא יהפוך גם הוא לבעלי אותם צרכים של עולים ולא יהיה לו את האוריינטציה לארץ.

מרדכי יוגב: נוכל להביא אותו לכך שהוא יוכל להתמודד.

מרדכי יוגב: ואילו במציאות שאנחנו לא מתמודדים עם העולים בשנים הראשונות, אנחנו הופכים, וכך קרה בעדה האתיופית, שגם הדור השני נדרש לאותו סיוע.

מרדכי יוגב: ובעצם אם לא נעשה את זה טוב ואם לא נגדיל את זה מתוך אותה מחשבה, גם לאזור של 15 שנה, בעיקר בעדות שצריך.

מרדכי יוגב: ופה אני רוצה להוסיף דבר אחד אחרון נוסף.

מרדכי יוגב: אני סבור שיש ערך לעיתים שהוועדה דנה בפרטים רק בדיפלומות של רופאי השיניים מצרפת – איך להשוות, רק בכך שהיא אישרה החלטת ממשלה מיוחדת, מתוקצבת לעולי אוקראינה, בלגיה, צרפת ואתיופיה.

מרדכי יוגב: אבל מה קרה אם יש לי כרגע עולה מדרום אמריקה?

מרדכי יוגב: מברזיל או מארגנטינה שהוא באותו מציאות ויש 1,000 כאלה משפחות ברמלה.

מרדכי יוגב: אז הוא לא?

מרדכי יוגב: אם כן, לכן אני חושב שהישיבה הזאת צריכה גם לראות את העניין רחב וגדול מהמספרים וההתפלגות ובאיזה שרים ומציאות סוציו-אקונומית וגם קונקרטית.

מרדכי יוגב: לשים לנגד עיניה כל הזמן את מכלול העולים.

מרדכי יוגב: וכמובן בסוף אלוקים נמצא בפרטים הקטנים וצריך לסגור דברים וסדרי עדיפויות איך ניתן לסייע להם.

מרדכי יוגב: עד כאן.

מרדכי יוגב: כבר הארכתי הרבה, ואני חושב שזאת אחריותנו.

מרדכי יוגב: ואני אמרתי ליושב הראש שהוא זכה, אמנם ועדת העלייה והקליטה היא בקצה המסדרון, בממ"ד, בחדר הביטחון, אבל אני חושב שבשנים כאלה של כמויות כאלה של עלייה וקליטה, זו ועדה אסטרטגית.

מרדכי יוגב: אני שמח שהוא העלה פה לאולם נגב וצריך לשים את הנושא הזה הרבה יותר קדימה ואנחנו פה לעזר למשרד העלייה והקליטה, לדחוף כמה שיותר מהר מרמת ראש הממשלה וכמה שיותר.

מרדכי יוגב: תודה.

אברהם נגוסה: חשוב לי לציין שהעלייה מאתיופיה נסגרה בשנת 2013.

אברהם נגוסה: מאז אין עלייה מאתיופיה.

אברהם נגוסה: הייתה צריכה להיות קבוצה שתגיע אתמול, לפי החלטת הממשלה לפני ארבעה חודשים.

אברהם נגוסה: לצערי הרב ההחלטה הזאת הוקפאה ואין עלייה מאתיופיה.

אברהם נגוסה: החליטו להביא 9,000 תוך חמש שנים, כשממשלת ישראל לא מסוגלת, מדינת ישראל, עם הכלכלה, המעצמה פה, לא מסוגלת להביא 9,000.

אברהם נגוסה: אפילו לא מסוגלת להביא בחמש השנים שהיא חילקה את זה, לפחות 2,000 בשנה.

אברהם נגוסה: פה אנחנו מדברים על אלפים, על מעל 30,000.

אברהם נגוסה: ברור שלא הגענו ל-30,000, אז מה פתאום התקציב נגמר?

אברהם נגוסה: אני פשוט רוצה לציין את העובדה הזו, של התעלמותה של הממשלה מלבצע את ההחלטות שלה.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה, בבקשה.

קסניה סבטלובה: תודה כבוד יושב הראש, חברי חברי הכנסת.

קסניה סבטלובה: בהמשך לדבריו של חברי מוטי יוגב, אני רוצה רק להגיד שאנחנו אמנם נמצאים בממ"ד בקצה המסדרון, אבל בהחלט לא מקופחים וממ"ד זה גם מקום בטוח מאד, כך שמרגישים שם בסדר גמור ונמשיך להתכנס ולדון בבעיות החשובות האלה וכמובן להיות גם באולם נגב אין בזה שום פסול וזה נחמד מאד.

קסניה סבטלובה: צוין פה העניין המאד בעייתי של טיפול בעולים כאשר הם מגיעים לשדה התעופה.

קסניה סבטלובה: אני בוודאי כעולה שהגיעה לכאן לפני 25 שנים לא אשכח את הרגע הזה.

קסניה סבטלובה: אז אנחנו כמובן היינו בעיצומו של ה-גל, והמתנו משהו כמו 14 עד 16 שעות בממוצע בשדה התעופה.

קסניה סבטלובה: כמובן שהיום אין את המראות האלה.

קסניה סבטלובה: אני רוצה להגיד גם בגלל ההתקדמות של הטכנולוגיות של המדינה שלנו, גם בגלל כמות העולים, שאנחנו חפצים בכך שתהיה גדולה יותר, אבל כרגע זה מה שיש, אז בהחלט יש מצב להעניק לעולים טיפול מיטבי ומרבי, כאשר הם עודם נמצאים בארצות המוצא שלהם; ובכך יש לנו באמת כאן גם דוגמא של קרן לידידות, שאכן מנסה לברר בשביל העולים מה יחכה להם כאן בארץ.

קסניה סבטלובה: כי מהניסיון שלי ומהניסיון של חברי, זה פותר משהו כמו 70% מהבעיות כאשר יודעים מה יחכה להם פה.

קסניה סבטלובה: מה תמונת המצב.

קסניה סבטלובה: מה מקום המגורים.

קסניה סבטלובה: מה עם קופת חולים.

קסניה סבטלובה: אז לכל השאלות האלה, וכמובן מה עם הילדים שהם בגיל צבא, זו שאלה שמטרידה רבים מאד.

קסניה סבטלובה: איך מתמודדים עם העניין של הצבא, במקומות ששם לא היה גיוס.

קסניה סבטלובה: וכאן זה משהו שלדעתי נמצא אבל לא ברמה שבאמת עונה על כל השאלות.

קסניה סבטלובה: יש הרבה עולים שמגיעים לכאן והם חסרי אונים.

קסניה סבטלובה: הם לא יודעים לאן ללכת ועם מי להתייעץ.

קסניה סבטלובה: איך הילד מגיע ליחידה הכי טובה?

קסניה סבטלובה: האם הוא בכלל יכול להיכנס לשם?

קסניה סבטלובה: האם משפיע המוצא שלו?

קסניה סבטלובה: יש כל מיני שאלות שלנו זה נראה ברור לגמרי שכולם מקבלים אותו טיפול.

קסניה סבטלובה: שם, מאיפה שהם באים, זה לא כל כך מובן.

קסניה סבטלובה: אז המענה יכול להיות אלקטרוני, המענה יכול להיות טלפוני, כמובן בשפות של אותם עולים הרלבנטיים.

קסניה סבטלובה: אבל אני חושבת שאנחנו בהחלט כוועדה, יש לנו מקום לעקוב אחרי הדבר הזה ובאמת לעקוב שהעולים שלפעמים חוששים וקבלת ההחלטה לא מתקבלת, כי הם אומרים טוב, בסדר, יש פה יותר מדי שאלות של מה יהיה עם הביטחון ואיך אנחנו נתאקלם ואיך אנחנו נתמודד עם הכסף.

קסניה סבטלובה: אתמול אנחנו דנו בעניין של קופות החולים, כיצד בעצם אנשים שלא יודעים על מערכת הבריאות הישראלית יכולים לקבל חלק מהתשובות כאשר הם עודם נמצאים בצרפת, רוסיה, אוקראינה, או במקומות אחרים.

קסניה סבטלובה: אז כנ"ל לגבי כל הדברים האחרים שנמצאים בארץ שלנו.

קסניה סבטלובה: אם זה צבא, אז זה צבא כמובן.

קסניה סבטלובה: אם זה חינוך של הילדים, אז בוודאי.

קסניה סבטלובה: אם העולים מגיעים, וחלקם זוכים לזה עכשיו, אבל הרוב הגדול לא, כשהם יודעים שאני מגיעה והילד שלי ילך לבית ספר כזה או אחר ואני יכולה לראות את בית הספר הזה ואולי אפילו לבקר באתר של אותו בית ספר, אז תאמינו לי שזה מוריד מהחרדות ומהדברים שהעולים מתמודדים איתם אחרי זה, כאשר הם כבר נמצאים כאן.

קסניה סבטלובה: אני חושבת שזה מאד חשוב בכל מה שנוגע לחינוך, כמובן.

קסניה סבטלובה: כמובן גם לאנשים המבוגרים יותר, וכאן זה לדעתי המשרד לענייני ותיקים צריך להירתם, כי יש הרבה משפחות שיש את המרכיב הזה של הורים מבוגרים או סבים וסבתות ולא יודעים בדיוק במה הם יתקלו פה.

קסניה סבטלובה: אז האם אנחנו נוכל להציע מין דבר שככה נעקוב אחריו, גם כן מין ספרון כזה, עם אתרי האינטרנט הרלבנטיים; וגם יש לעבוד על ההנגשה הלשונית, כי כאן אנחנו מבינים שלמשל קופות החולים ומשרד הבריאות לצערנו הרב לא מנגיש בצורה מיטבית את המידע שקיים לעולים ולמי שזקוק למידע הזה.

קסניה סבטלובה: אני חושבת שבאמת, אם אנחנו נשים יותר דגש על העניין הזה כמדינה קולטת עלייה וכמדינה שמקווה באמת ומתפללת לקיבוץ גלויות שיתגשם ושבאמת נקבל פה את העולים, נברך אותם וגם נעזור להם לא להתמודד עם אותם הקשיים שאני ואתה כבוד יושב הראש, נתקלנו בדברים האלה כשהגענו.

קסניה סבטלובה: אז אני חושבת שעלינו להתחיל לטפל בהם לא כשהם מגיעים לשדה התעופה, אלא הרבה הרבה לפני ואז באמת גם נעשה את הקליטה יותר קלה וחלקה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מהסוכנות.

אברהם נגוסה: אני מבין שמנכ"ל משרד הקליטה רוצה לדבר יותר מאוחר, אחרי שישמע את נציגי המשרדים והארגונים.

אברהם נגוסה: לכן אני פונה לסוכנות היהודית.

אברהם נגוסה: מה ההיערכות שלכם?

אברהם נגוסה: בוא תעדכן אותנו לגבי כל העולם, מארבע כנפות תבל, לא רק כיוון אחד.

<יהודה שרף: קודם כל הצטערתי שחברי הכנסת המכובדים התעלמו מהסוכנות היהודית בנושא של העלייה.

מרדכי יוגב: חס וחלילה.

אברהם נגוסה: אני נותן לך את רשות הדיבור עכשיו.

<יהודה שרף: אני לא דיברתי עליך, אדוני יושב הראש.

<יהודה שרף: ולעצם העניין - - -

מרדכי יוגב: רק רגע, אני מוכרח למחות.

מרדכי יוגב: כששאל אותי יושב הראש מי ידבר ראשון, אמרתי לו הסוכנות.

מרדכי יוגב: הסוכנות.

<יהודה שרף: אז אני מתנצל, חבר הכנסת מוטי יוגב.

מרדכי יוגב: הוא חשב על אחרים ואמרתי לו הסוכנות.

<יהודה שרף: חבר הכנסת יוגב אני מתנצל.

<יהודה שרף: קבל את התנצלותי.

אברהם נגוסה: וחוץ מזה צריך לראות את מבחן התוצאה.

<יהודה שרף: אתה מקבל את התנצלותי?

<יהודה שרף: מבחן התוצאה הוא לא של הסוכנות היהודית.

<יהודה שרף: מבחן התוצאה הוא של מדינת ישראל ואני אסביר את הכל.

<יהודה שרף: קודם כל הצפי שלנו ללא עולי אתיופיה, אל מול פתיחת תיקים, ללא שינויי סטאטוס – הוא כ-33,000 עולים בשנת 2016.

<יהודה שרף: ללא שינויי סטאטוס וללא עולי אתיופיה.

<יהודה שרף: אני מדבר כרגע אל מול פתיחת תיקי עלייה, אבל שוב, זה צפי.

<יהודה שרף: זה צפי.

<יהודה שרף: השנה עלו טיפה פחות מ-32,000 עולים.

<יהודה שרף: טיפה פחות.

<יהודה שרף: עלו.

<יהודה שרף: אני עוד מעט אדבר על משנה הסטאטוס.

אברהם נגוסה: כמה עלו עד כה?

אברהם נגוסה: כמה עלו עד עכשיו מינואר עד נגיד אמצע מארס.

<יהודה שרף: אני יכול לתת לאדוני את הנתונים, אבל זה לא מה שמשקף, כי ינואר, פברואר - - -

אברהם נגוסה: זה מאד חשוב להגיד לנו איפה אנחנו עומדים.

סופה לנדבר: בהשוואה לשנה שעברה זה פחות.

<יהודה שרף: 600 עולים פחות משנה שעברה עלו - - -

מרדכי יוגב: מה, פחות משנת 2014?

סופה לנדבר: כן.

סופה לנדבר: בהשוואה לשנה הקודמת, לשנת 2015.

<יהודה שרף: אבל שוב, ינואר-פברואר-מרס אלה החודשים החלשים.

<יהודה שרף: שנה שעברה היא לא דוגמא.

<יהודה שרף: העלייה בשנה שעברה, בשלושת החודשים הראשונים, הייתה בעקבות האירועים בצרפת ובאוקראינה, האירועים הטראומתיים שהיו שם.

<יהודה שרף: נכון לעכשיו אוקראינה שקטה וצרפת יחסית גם שקטה.

<יהודה שרף: עכשיו, היהודים הם יהודים.

<יהודה שרף: אנחנו מכירים כולנו את עצמנו.

<יהודה שרף: מבחינת הצפי, אנחנו צופים שתהיה עלייה בשנת 2016 אל מול שנת 2015.

<יהודה שרף: המאסה של העולים מגיעים בחודשי הקיץ עד החגים וטיפה אחרי החגים.

<יהודה שרף: אני לא מדבר על אמריקה הלטינית, כי שם השנה היא הפוכה מבחינת החופש הגדול והילדים.

<יהודה שרף: אני רוצה לומר לכם משהו, רבותי חברי הכנסת, ואני לא מחדש שום דבר.

<יהודה שרף: להביא מאסה של עולים לארץ זה עניין של תקציב של מדינה.

<יהודה שרף: אני לא מחדש כלום.

<יהודה שרף: מה שעולה רוצה זה שלושה דברים עיקריים: חינוך, דיור, תעסוקה, כרגע לא משנה הסדר.

<יהודה שרף: המדינה לא שמה מספיק משאבים לדברים האלה.

<יהודה שרף: אני רוצה לומר משהו לגבי הרישא של דבריו של חבר הכנסת יואל רזבוזוב.

<יהודה שרף: תראו, אני סוכנות יהודית, אני נמצא הרבה בשדה התעופה.

<יהודה שרף: מי שרואה איך היום משרד העלייה והקליטה נערך לקלוט את העולים ומי שמכיר את התכניות העתידיות, עתידיות זה עניין של שבועות, זה עולם אחר ממה שהיה בשנים הקודמות.

<יהודה שרף: רוב העולים מקבלים את תעודת הזהות בשדה התעופה, לפחות העולים שעוברים דרכינו.

<יהודה שרף: העולים שלא מקבלים את תעודת הזהות בשדה התעופה, לא מקבלים את זה בגלל חוק, ומדובר כאן על עולה שהוא ישראלי.

<יהודה שרף: זאת אומרת או אם הוא קטין חוזר או אם הוא ישראלי יליד חו"ל.

<יהודה שרף: החוק אומר שהם מקבלים בבירור בלשכה של משרד הפנים.

<יהודה שרף: שלשום הייתי בשדה התעופה, ראיתי קליטה של 100 עולים מאוקראינה ומברזיל.

<יהודה שרף: לקח דקות למקסים, מקסים זה האיש שמנהל את משרד העלייה בשדה התעופה.

<יהודה שרף: דקות לקבל את העולים האלה.

<יהודה שרף: הייתם צריכים לראות באיזו צורה מכובדת, וזה לא היה לכבודי, כי אנחנו נמצאים שם הרבה, של כיבוד, של חונכות לילדים קטנים.

<יהודה שרף: דברים שלא היו בעבר.

<יהודה שרף: והעולים, תוך שעתיים כולם היו במכוניות החוצה.

<יהודה שרף: לגבי כתובות שכאן נאמר.

<יהודה שרף: אנחנו מעבירים את הכתובות למשרד העלייה והקליטה מהעולים עצמם.

<יהודה שרף: אין עולה שמגיע, אין כמעט עולה שמגיע לארץ, שאין לו כתובת ראשונית.

<יהודה שרף: רוב העולים של הקליטה הישירה נותנים כתובת ואלה שמגיעים למסגרות שלנו, אנחנו יודעים מראש לאיפה להביא אותם.

סופה לנדבר: תגיד לנו בבקשה באיזה ערים יש דירות קלט?

<יהודה שרף: דירות קלט יש ברמלה, דירות קלט יש בחיפה, דירות קלט יש בטבריה, דירות קלט יש היום בבאר שבע, למרות שיש לנו-, ואני לא מזכיר את מרכזי הקליטה, כשבכל מרכז קליטה אני שם דירות קלט לעולים.

סופה לנדבר: לכמה?

סופה לנדבר: לשבועיים?

<יהודה שרף: עד שבועיים.

<יהודה שרף: גם בירושלים.

סופה לנדבר: כמה דירות יש בירושלים?

<פנחס גלינקביץ: בבית מלון.

<פנחס גלינקביץ: אנחנו משכנים את העולים בבית מלון לפי ההגעה שלהם, עד שבועיים.

<יהודה שרף: בכל מרכז קליטה שלנו יש לנו בין חדר לבין חדר אחד לחמישה חדרים, לדירות קלט.

<יהודה שרף: אנחנו בדרך כלל יודעים מי העולים שצריכים את דירות הקלט ואנחנו נערכים.

<יהודה שרף: יתרה מזאת, עולים צעירים שמגיעים במסגרות בשעות מאוחרות וצריכים להגיע לאולפני קיבוץ או משהו דומה, זה למסגרות שקשה לקלוט אותם, אז אנחנו נותנים להם מקום או בבית ברודצקי בתל אביב או ברעננה, ומשם הם מגיעים למרכז הקליטה.

<יהודה שרף: להגיד שהכל טוב?

<יהודה שרף: אני לא אומר דבר כזה.

<יהודה שרף: יש לנו הרבה לכולנו מה להשתפר, אבל אדוני יושב הראש, שוב, אני לא מחדש שום דבר.

<יהודה שרף: ברגע שהמדינה תעמיד משאבים לא למרכזי קליטה, מרכזי קליטה מיועדים כרגע למשהו אחר ואני מוכן אחרי זה להרחיב, אם אני אשאל.

<יהודה שרף: אם המדינה תעמיד משאבים לדיור ציבורי, או לדירות וזה לא משרד העלייה והקליטה, זה לא הסוכנות היהודית.

<יהודה שרף: זה המדינה, ותעסוקה לעולים – אתה תראה פי שניים עולים שמגיעים לארץ.

<יהודה שרף: אנחנו נמצאים בירידים, אנחנו עושים את הירידים יחד עם משרד העלייה והקליטה.

<יהודה שרף: אנחנו שומעים את מה שהעולים הפוטנציאליים רוצים, את מה שהם מבקשים, והרבה פעמים אין לנו מענה.

אברהם נגוסה: אבל אני רוצה לשאול אותך שאלה.

אברהם נגוסה: כשאתה אומר זה לא הסוכנות, זה לא משרד הקליטה, זה המדינה - - -

<יהודה שרף: הממשלה, כן.

אברהם נגוסה: הממשלה.

אברהם נגוסה: אבל משרד הקליטה הוא הממשלה.

<יהודה שרף: אז הממשלה צריכה להציג למשרד.

<יהודה שרף: לעניות דעתי הממשלה צריכה להשיג למשרד העלייה והקליטה הרבה יותר משאבים.

<יהודה שרף: אתה רוצה דוגמא?

<יהודה שרף: אני אתן לך דוגמא.

<יהודה שרף: האם אתה חושב שמשרד העלייה והקליטה יכול להעמיד היום דיור ציבורי לכל עולה שזקוק לדיור ציבורי, שנמצא ותיק בארץ?

<יהודה שרף: אני אומר לך שלא.

<יהודה שרף: סליחה שאני לוקח מחביב, אני מתנצל על כך - - -

אברהם נגוסה: אבל זה תפקידו לתכלל את נושא הקליטה.

אברהם נגוסה: בגלל זה קוראים לו משרד העלייה והקליטה.

<יהודה שרף: על זה יענה לך מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.

<יהודה שרף: ואני אומר לך עוד פעם – זה ממשלה.

<יהודה שרף: ממשלה צריכה, כמו שהיא יודעת לתת, ועכשיו אני מדבר כאיש סוכנות יהודית.

<יהודה שרף: אני לא איש משרד העלייה והקליטה, אבל אני שרתי יומיים וחצי בצבא בתפקידים בכירים מאד.

<יהודה שרף: כמו שאני ידעתי, כמו שידענו לצאת במבצעים וקיבלנו משאבים מפה ועד הודעה חדשה, אנחנו בשעת חירום בנושא של עלייה וקליטה.

<יהודה שרף: ציין את זה לפני דקה חבר הכנסת מוטי יוגב.

<יהודה שרף: אז כשאני הייתי צריך לצאת עם היחידה שלי, ואני חבר יחידה מובחרת, למשימה מסוימת, קיבלתי משאבים מפה עד הודעה חדשה.

<יהודה שרף: כשאני, ואתה זוכר את טוב מאד אדוני יושב הראש, כשאני נחתתי באדיס אבבא להביא את העולים אז, קיבלנו מטוסים מהצבא, דלק, מזון, כל מה שרק רציתי.

<יהודה שרף: אז אם כך אנחנו בשעת חירום לעשות עלייה וקליטה.

<יהודה שרף: אש שתתעשת המדינה ותיתן למשרד העלייה והקליטה את המשאבים שהוא צריך אותם, כדי שנוכל כולנו לקלוט עולים בצורה יותר טובה.

<יהודה שרף: אתה חושב שלרשויות יש תקציב לעלייה וקליטה כמו שצריך?

<יהודה שרף: אני אומר לך שלא.

אברהם נגוסה: אז בגלל זה אנחנו החלטנו בדיון הקודם ופנינו בזה לתת את התקציב לרשויות המקומיות, כדי שיקלטו אותם יותר טוב.

אברהם נגוסה: אז אנחנו ציפינו היום לקבל תגובה על התקדמות, גם משרד הקליטה, גם משר האוצר או מסגנו.

אברהם נגוסה: הם בחרו שלא להגיע ולא לעדכן אותנו.

<יהודה שרף: אני משוכנע שחביב קצב, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, ייתן לך תשובות מקצועיות לעילה ועילה.

איתן ברושי: אתה אל תשכח שאתה בממשלה, אדוני יושב הראש.

איתן ברושי: את הטענות תפנה לממשלה שאתה חלק ממנה.

איתן ברושי: אני באתי באיחור, אבל אני לא מוותר על ההערה.

איתן ברושי: צריך לזכור שיש ממשלה ויש לה אחריות ואתם חלק ממנה.

מרדכי יוגב: אז אמרנו שפה אין קואליציה ואופוזיציה, כולנו פה - - -

איתן ברושי: אבל יש פה מי שאחראי יותר.

איתן ברושי: אתם לוקחים את האחריות באהבה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת איתן ברושי - - -

מרדכי יוגב: אתה מוזמן להצטרף לקואליציה.

איתן ברושי: כן, אנחנו יודעים את זה.

אברהם נגוסה: תיכף אנחנו ניתן לך לדבר.

אברהם נגוסה: אנחנו פה משתדלים, למרות שאני מסכים איתך בדברים שאתה אומר - - -

איתן ברושי: אתה אפילו עוזר.

איתן ברושי: אתה לא מצביע.

איתן ברושי: כמה הצבעות היום?

אברהם נגוסה: בוודאי, אני לא מצביע ואני לא אצביע גם עד ש - - -

איתן ברושי: עד שתשתנה הממשלה.

אברהם נגוסה: עד שיבטלו את הגזרה.

אברהם נגוסה: הגזרה ששורשה זה אפליה וגזענות, לא להעלות את יהודי אתיופיה.

אברהם נגוסה: ולכן אני לא אצביע עם הממשלה הזאת, עד שיבטלו את הגזרה הזאת.

איתן ברושי: אני מחזק אותך.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: בבקשה, חברת הכנסת סופה לנדבר.

סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, חברי חברי הכנסת, נציגי הסוכנות, משרד העלייה והקליטה, הרב אקשטיין וכל מי שנמצא כאן.

סופה לנדבר: ארגוני העולים.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד אדוני, דעתי היא ששר העלייה והקליטה חסר כאן מאד ועם כל הכבוד ששולחים לכאן אנשים בכירים מהמערכת, אני חושבת שמי שאחראי על קליטת העלייה זה השר והוא היה חייב להיות כאן וצר לי.

סופה לנדבר: צר לי שגם היום אין נציגי, כמעט אין נציגי רשויות חוץ מאשקלון - - -

אברהם נגוסה: לא, לא, יש.

אברהם נגוסה: יש תל אביב, מודיעין, ירושלים ורמת גן.

סופה לנדבר: בסדר.

סופה לנדבר: אני חושבת שחסרים כאן

סופה לנדבר: בגלל - - -

<לב ברדני: אשקלון.

סופה לנדבר: אמרתי אשקלון.

אברהם נגוסה: אשקלון, סליחה.

אברהם נגוסה: לא ראיתי אותך.

סופה לנדבר: נציג אשדוד כועס עלינו?

אברהם נגוסה: נציג אשדוד, אל תכעס.

אברהם נגוסה: אני פשוט לא ראיתי אותך, אתה יושב אחורה.

אברהם נגוסה: זה בסדר, אנחנו ניתן לכם, תחכו, נגיע גם אליכם.

סופה לנדבר: עם כל הכבוד למי שהגיע, הרבה לא הגיעו לכאן.

סופה לנדבר: ואני חושבת אדוני יושב הראש, בישיבה הבאה כל נציגי הרשויות חייבים להיות כאן בישיבה הזאת.

סופה לנדבר: הם הישירים שקולטים את העולים, הם הראשונים שקולטים את העולים אחרי הממשלה, ואז בעצם עולה, כאשר הוא מגיע משדה התעופה, הוא מגיע לרשות ואנחנו צריכים אותם כאן.

סופה לנדבר: עכשיו אני רוצה להגיד לך שאני מאד - - -

מרדכי יוגב: רק ברשותך, להוסיף לגברתי, הם גם אלה שיודעים את הבעיות ויידעו להציף אותן הכי טוב וצריך לשמוע אותם לאורך השנים הבאות.

סופה לנדבר: אנחנו היינו עכשיו בישיבה בעיר אשדוד ראש העיר החליט לא להגיע.

סופה לנדבר: עיר שקולטת עליה, ראש העיר צריך וחייב להיות הראשון בישיבה.

סופה לנדבר: אבל לא על זה מדובר.

סופה לנדבר: כנראה יש כאלה שרוצים לקלוט את העולים ויש כאלה שלא רוצים את העולים ואנחנו צריכים להגיד את זה כאן ישירות.

סופה לנדבר: עכשיו אני רוצה להתחיל דווקא מפרויקט צרפת, בלגיה ואוקראינה.

סופה לנדבר: המנכ"ל זוכר, חביב, אתה זוכר שכאשר אישרנו את זה ביוזמתי בממשלה, יחד עם ראש הממשלה בקדנציה הקודמת, לקראת הבחירות, אנחנו היינו במצב שהמדינה התכנסה לבחירות והייתה מוכנה לבחירות ואי אפשר היה להעביר המון החלטות.

סופה לנדבר: אבל בגלל המצב ולאור המצב ובסוכנות יודעים מה אנחנו עשינו אז בישיבה הזאת, כאשר אישרנו את צרפת, בלגיה ואוקראינה.

סופה לנדבר: זה פרויקט, חלק מפרויקט לאומי ואנחנו דורשים שבישיבה הבאה יהיה כאן שר העלייה והקליטה ומשרדי הממשלה כולם, חוץ ממשרד העלייה והקליטה והסוכנות היהודית ונציגים שקולטים את העולים, בגלל שקליטת העלייה במדינת ישראל זה לא רק משרד העלייה והקליטה, זה לא רק הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: את הקליטה צריכים לעשות כולם, כל המדינה וכל משרדי הממשלה והם חייבים להיות כאן בישיבה.

סופה לנדבר: זה היה חלק של פרויקט לאומי וכך כתוב בפרוטוקול.

סופה לנדבר: כאשר אנחנו אישרנו את זה אני אמרתי וכתוב בפרוטוקול של הממשלה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שיגיעו לכאן אנשים מצרפת, בלגיה ואוקראינה, ויישבו יחד איתם באולפן אנשים ממדינות אחרות, שמגיעים למדינת ישראל ומה שהמדינה נותנת לאלה היא לא נותנת לאחרים.

סופה לנדבר: מה קרה?

סופה לנדבר: זה צריך להיות פרויקט לאומי לכולם.

סופה לנדבר: ככה צריכים לקבל את העולים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני לא אדבר עכשיו על שעות עברית, בגלל שמשרד החינוך צריך לבוא ולכאן ולהגיד מה - - -

אברהם נגוסה: הם פה.

סופה לנדבר: אז שיגידו לנו מה נעשה במשך השנה הזאת, לא רק לצרפת, בלגיה ואוקראינה.

סופה לנדבר: אני רוצה שבישיבה הזאת אנחנו גם נדבר, ואני רואה כאן את נציג ירושלים.

סופה לנדבר: סגרו אולפן בירושלים, אולפן לילדים.

סופה לנדבר: אולפן אחד מהכי טובים שהיה, כדי לבנות שם ישיבה או אני לא יודעת מה עיריית ירושלים החליטה לעשות שם.

סופה לנדבר: ובגלל זה אני רוצה לקבל גם תשובה על שדה התעופה.

סופה לנדבר: אני השארתי את המשרד כאשר בשדה התעופה עולה חדש מקבל תעודת עולה ותעודת זהות ואני חזרתי על זה מיליון פעמים.

סופה לנדבר: אני לא רוצה לחזור כאן, אבל זו הייתה מלחמה.

סופה לנדבר: אני אמרתי כאשר עולה מגיע הוא צריך לצאת עם ציוד.

סופה לנדבר: זאת אומרת עם תעודת עולה ותעודת זהות ולבחור בנק ולבחור קופת חולים ולדעת מי מקבל אותם.

סופה לנדבר: אנחנו אישרנו בקדנציה שלי את הפרויקטורים.

סופה לנדבר: אנחנו הגדלנו את מספר הפרויקטורים בשפה הצרפתית, בשפה הרוסית, בשפות שמדבר עולה חדש שמגיע לעיר הזאת.

סופה לנדבר: אנחנו היינו איתך באשדוד, אנחנו ראינו שיש שם משרת עולים ממדינות חבר העמים, יש שם משרה אחת של פרויקטור והם ממתינים כבר למעלה מחצי שנה, מתחילת השנה או משנה שעברה הם ממתינים ובינתיים אין להם אישור.

סופה לנדבר: אני חושבת שאת הדברים האלה צריכים לזרז, בגלל שהתפקיד של הפרויקטור הוא לקחת את העולה עוד לפני שהוא מגיע, לדבר איתו, לקחת אותו יד ביד וללוות אותו.

סופה לנדבר: לגבי מספר פרויקטורים - אני רוצה לדעת בכמה הוגדל מספר הפרויקטורים, באיזה ערים חסרים פרויקטורים.

סופה לנדבר: את הפרויקטורים האלה חייבים לאשר בכל השפות, ואנחנו כאן בוועדה חייבים לקבל את התשובה.

סופה לנדבר: לגבי חסמים.

סופה לנדבר: אנחנו כבר שנה בישיבות שלך אדוני יושב הראש, מדברים על הורדת חסמים.

סופה לנדבר: אנחנו עושים את זה מעט ולאט, שנה שלמה עם תקציבים.

סופה לנדבר: יהודה שרף דיבר כאן שאין תקציבים של ממשלת ישראל.

סופה לנדבר: יש תקציבים.

סופה לנדבר: המשרד לא צעק כאן בוועדות וכנראה לא צעק גם בממשלה ואמר אנחנו מרוצים, יש לנו כספים, שיקלטו.

סופה לנדבר: שלא ידברו על זה.

סופה לנדבר: משרד העלייה והקליטה הוא המשרד היחיד שבעצם לקח את הוועדה, ביוזמה של הוועדה, בתוך המשרד.

סופה לנדבר: אנחנו הגשנו מסמך לממשלה.

סופה לנדבר: אני רוצה לדעת מה ההתקדמות לגבי הורדת חסמים במשך השנה לגבי תעסוקה.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לשמוע כאן גם על יזמות.

סופה לנדבר: יזמות לעולים, בגלל שגם שם יש כסף, מאשרים הלוואות בתנאים הכי טובים, רבע מיליון שקלים.

סופה לנדבר: אני רוצה לדעת כמה עולים קיבלו את ההלוואות האלה, איפה זה עומד ומה השינוי שנעשה במשך השנה הזאת.

סופה לנדבר: אני פונה לוועדה, אליך אדוני יושב הראש.

סופה לנדבר: במרכז קליטה קנדה באשדוד, אני שמעתי שיש שינויים.

סופה לנדבר: לא מגיעים.

סופה לנדבר: יש שם דירות ריקות, נכון?

<יהודה שרף: אבל הן מתוכננות לעולים.

סופה לנדבר: מתוכננות?

סופה לנדבר: אם הן מתוכננות, אז מצוין.

סופה לנדבר: אני חשבתי - - -

<יהודה שרף: אני באפס.

<יהודה שרף: אני בהמתנה.

<יהודה שרף: אנחנו בהמתנה במרכזי הקליטה.

<יהודה שרף: הן מתוכננות.

סופה לנדבר: בסדר.

סופה לנדבר: אני שמעתי משהו אחר.

סופה לנדבר: אם זה בהמתנה, אם זה פרויקט לרופאים או לאנשי מקצוע, אני אשמח שזה יימשך - - -

<יהודה שרף: נכון, בדיוק.

סופה לנדבר: בגלל שזה אחד מהפרויקטים המשותפים שלנו.

<יהודה שרף: פרויקט משותף למשרד העלייה והקליטה ולסוכנות היהודית, לרופאים ולאנשי הייטק באשדוד.

סופה לנדבר: נכון.

סופה לנדבר: אני חשבתי לפנות כאן לסוכנות היהודית ולבקש דירות קלט גם באשדוד.

סופה לנדבר: האם זה אפשרי לאשר כמה דירות?

<יהודה שרף: שתי דירות אנחנו יכולים להעמיד כרגע.

סופה לנדבר: בסדר, זה יהיה מצוין.

סופה לנדבר: ואני חושבת, אדוני, שאנחנו צריכים לדבר יחד איתך על שליחים מעיריות מסוימות, יחד עם הסוכנות היהודית, יכול להיות שיחד עם הרב אקשטיין, למדינות ששם עוד נשאר פוטנציאל של עולים, בגלל שאני חושבת שהשנה אנחנו לא מנצלים די מספיק את חלון ההזדמנויות והוא ייסגר.

סופה לנדבר: הוא ייסגר בגלל שאם יש ירידה של 600 איש בהשוואה לשנה שעברה, אז אנחנו כנראה צריכים לדבר על זה ולנצל את הפוטנציאל לשלוח שליחים מהעיריות ולהביא אותם לערים ולקלוט אותם.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך שאנחנו יחד איתך, תומכים ביוצאי אתיופיה שצריכים להביא אותם לכאן.

סופה לנדבר: אנחנו היינו כולנו שם, הרב אקשטיין.

סופה לנדבר: אתה זוכר כאשר הגיע המטוס האחרון וסגרנו את גונדר והממשלה אישרה ביוזמתנו את הפרויקט והביאו אותם לכאן, למדינת ישראל.

סופה לנדבר: ממשלת ישראל צריכה לדעת: אם מבטיחים, מקיימים.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שהבטיחו.

סופה לנדבר: המון דברים הבטיחו, גם פנסיה לעולים הבטיח ראש הממשלה, אבל הוא לא מקיים.

סופה לנדבר: אם מבטיחים מקיימים.

סופה לנדבר: ואני לא מקבלת את הדבר שלא מביאים עולים בגלל שאין כסף למדינת ישראל.

סופה לנדבר: יש כסף.

אברהם נגוסה: זה לא רק הבטחה, זה החלטה חוקית.

אברהם נגוסה: החלטה חוקית של הממשלה.

סופה לנדבר: בסדר, אז אני אומרת אם מבטיחים ומאשרים, אז צריכים וחייבים לקיים את הדבר.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שחיילים יוצאי אתיופיה נמצאים בצבא וההורים נמצאים שם.

סופה לנדבר: הבטיחו, שיקיימו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת איתן ברושי, בבקשה.

איתן ברושי: אדוני יושב הראש, העוסקים במלאכת הקודש של הקליטה.

איתן ברושי: אני רוצה לומר כמה משפטים.

איתן ברושי: יש הרבה דיונים אטרקטיביים היום בכנסת, אני חושב שזה החשוב מבין כולם.

איתן ברושי: תראו, כפי שאני מבין - - -

סופה לנדבר: סליחה, סליחה, סליחה.

סופה לנדבר: אני פשוט רוצה שבישיבה הבאה משרד העלייה והקליטה ידווח לנו על כל הפרויקט קרקע חומה, שאנחנו נעשה ישיבה אחת על פרויקט קרקע חומה.

סופה לנדבר: אנחנו אישרנו שם תקציב ל-4,000 יחידות דיור.

סופה לנדבר: אני רוצה לשמוע בישיבה המיוחדת על הבנייה, על התכנון, על המכרזים, איפה אישרו, איפה לא אישרו, איפה התקדמו, איפה לא התקדמו, בגלל שזה היה המשרד היחידי שהתחיל את הבנייה וסיים את הבנייה.

איתן ברושי: כמה זה טוב שיש שרים לשעבר, הם יודעים אחר כך מה לבדוק.

סופה לנדבר: הם יודעים מה שהם עשו.

איתן ברושי: אני רוצה לומר כמה מילים, באמת, בלי שום שיקולים זרים.

איתן ברושי: ישראל, וזה הישג גדול, היא היום הקהילה הגדולה של העם היהודי.

איתן ברושי: המקום שיש הכי הרבה יהודים זה ישראל.

איתן ברושי: זה לא היה ככה עד לפני מספר שנים, אבל רוב היהודים לא בישראל.

איתן ברושי: יש פה שני משפטים שאחד משלים את השני.

איתן ברושי: אנחנו כאן בישראל הריכוז הגדול ביותר של יהודים, אבל רוב היהודים לא בישראל.

איתן ברושי: זאת אומרת שמלאכת העלייה והקליטה נשארה משימה מרכזית.

איתן ברושי: אני חושב שההתבגרות של כולנו ושל המדינה, הביאה אותנו לאיזון שאולי פעם היה פחות מובן, בין הצורך בשמירת הקהילות וחיזוקן ומניעת ההתבוללות, ובין הצורך לרכז פה את רוב העם היהודי, למען המשך קיומו וביטחונה וקיומה של המדינה.

איתן ברושי: ומכאן נגזרת המשימה, שכמו בהרבה מקרים בממשלה אין ראייה כוללת ולא תמיד ברורה המטרה.

איתן ברושי: לפעמים מה שלמדנו בקורס מכ"ים לא ברור לממשלה.

איתן ברושי: אני רוצה לומר פה גם לראש קרן הידידות שיש לו הרבה זכויות, הרב אקשטיין, ביקרתי לפני שבוע בבולגריה כיושב ראש השדולה של הכנסת מול בולגריה.

איתן ברושי: וזה לא פעם ראשונה.

איתן ברושי: הייתי שם פעם עם הג'וינט, ואני חושב שזה מייצג גם מדינות אחרות, מדינה שאין בה אנטישמיות וטוב שכך, והייתי שותף לאירוע זיכרון להצלת יהודי בולגריה.

איתן ברושי: אבל יש שם אלפי יהודים בודדים.

איתן ברושי: בתי כנסת ריקים.

איתן ברושי: בתי קברות מוזנחים וקהילה שיכולה להיעלם, משום שקשה להיות יהודי בכלל, בחוץ לארץ בפרט, ועוד יותר בקהילות קטנות ומפוזרות באזורים לעתים רחוקים ממרכזי חינוך ותרבות.

איתן ברושי: אני חושב, אדוני יושב הראש, ואני בטוח שגם החברים שיושבים פה, אני הגעתי למסקנה ואני אומר את זה גם לראש הממשלה, שלפי דעתי המדינה חייבת להיות גם עם עין אחת צופיה לקהילות קטנות, שיכולות פשוט להיעלם.

איתן ברושי: ושאלת קיומה של קהילה במקומות כאלה, שלשמחתנו אין בהם גלים של אנטישמיות, וטוב שכך, יש שם ידידות גדולה לישראל, יש אינטרסים משותפים, אבל אני חושש שזה ילך וייעלם.

איתן ברושי: ואיפה שיש מעט גם לא מתחתנים ולא מחנכים והכל פה ידוע.

איתן ברושי: לכן אני חושב שיש מקום, ותראו, זה לא מפתיע.

איתן ברושי: כשהייתה עלייה מברית המועצות לשעבר, זה הוכח שרוב היהודים הגיעו ממקום שלא היו שליחים.

איתן ברושי: איפה שהיו הרבה שליחים הגיעו לא הרבה יהודים.

איתן ברושי: תבדקו את המפות של השליחים.

איתן ברושי: לאן הולכים השליחים?

איתן ברושי: לערים הגדולות, כי שם צריך את החינוך לילדים שבאים איתם.

איתן ברושי: ואז הם פחות מגיעים לפריפריה.

איתן ברושי: ולכן אני חושב שיש מקום לדיון מיוחד ביכולת לוודא באמת המשך קיומם, או לעשות מאמץ גדול להביא את היהודים למקומות שאפשר לשמור על היהדות.

איתן ברושי: קודם כל כאן, אבל גם בעולם.

איתן ברושי: אני רוצה להגיד שהתנועה הקיבוצית שאני באה ממנה, וההתיישבות כולה, היו תמיד לפני המחנה בקליטת עלייה.

איתן ברושי: גם היום קולטים אלפים רבים ואולי בשיטות הנכונות, כולל מה שהיה בית ראשון.

איתן ברושי: אבל כתוצאה ממדיניות שגויה של הממשלה וסדר עדיפות לא נכון, בעצם כמעט התרוקנו האפשרויות כתוצאה מחוסר בנייה או העדר תקציבים גם לשיפוצים, מה שאריק שרון זיכרונו לברכה ידע לעשות.

איתן ברושי: כשהגיעה העלייה הגדולה מברית המועצות, הוא הפך את זה להזדמנות לפתרון בעיות של המדינה ולא רק של העולים.

איתן ברושי: העולים זה בוודאי, אבל פיזור העלייה ברחבי הארץ וחיזוק הנגב, הגליל והפריפריה, היה שליחות גדולה שעשה אותה שרון, יחד עם קליטת העלייה, כולל משאבים לבנייה.

איתן ברושי: הממשלה לא יכולה להגיד שאין לה את היכולת לפתור את השאלות האלה.

איתן ברושי: אני רוצה לומר שקליטת העלייה במשרד הוא לא משרד שולי והמשימה היא לא משימה משנית, ואני חושב שזו הייתה ונשארה שליחות מרכזית וייעודה של המדינה, לרכז פה את רוב העם היהודי ולהיות כאן המקום שבזכותו יהיה אפשר להיות גם יהודי גאה בחוץ לארץ, לשמור כאן על המדינה.

איתן ברושי: אדוני יושב הראש, אני חושב שבמקום לעשות רק תיקון ליקויים, צריך לראות מה היא התכנית לשנים הקרובות, מה הם היעדים ואיך עומדים בהם וכרגע בעצם הפנים לתקציב שנת 2017.

איתן ברושי: צריך להבטיח שבתקציב 2017 יהיו התנאים לקליטת העלייה ולחזור ולהיות ארץ שהיא הבית של העם היהודי בכל יום, בכל שעה, ולכל יהודי בכל מקום יש את הזכות ולנו את החובה להביא אותו לכאן.

איתן ברושי: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו הרב אקשטיין, נשיא הקרן לידידות, קרן שעושים ממש הרבה גם בהבאתם וגם בקליטתם פה.

אברהם נגוסה: גם בעניינים חברתיים.

אברהם נגוסה: הוא מכבד אותנו ואנחנו שמחים שאתה פה.

אברהם נגוסה: נשמח לשמוע אותך, לאחר ששמעת את הדברים האלה.

<יחיאל אקשטיין: תודה רבה.

<יחיאל אקשטיין: כבוד חברי הכנסת, כבוד ידידי שיושבים פה ושיושבים שם, אלה שעוסקים במלאכה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו בקרן לידידות שהקמתי לפני 35 שנה בארצות הברית, תמיד היה לי באופן אישי את החלום לעלות ארצה ולא זכיתי עד לפני 15 שנה, כשהייתי בגיל 50 והיה לנו משרד בוושינגטון והייתי עובד עם הנשיא ועם הסנאט, ובא היום שאמרתי ליבי במזרח ואם לא עכשיו אי מתי.

<יחיאל אקשטיין: אז הגעתי לפה והקמתי את הקרן לידידות, על בסיס שלושה דברים, משימות: עלייה וקליטה, עוני וביטחון.

<יחיאל אקשטיין: בינתיים אנחנו גדלנו, ברוך השם, במשך השנים ועכשיו אנחנו הפילנתרופיה הכי גדולה בארץ והפילנתרופיה היהודית הכי גדולה בעולם.

<יחיאל אקשטיין: אז הנושא של עלייה היה וממשיך להיות חוט השדרה של כל מה שאנחנו עושים.

<יחיאל אקשטיין: אני זוכר, הייתי יועץ לראש הממשלה שרון והייתי שואל אותו מה אתה חושב מה הם שלושת הדברים הכי חשובים שאנחנו יכולים לעשות כדי לעזור למדינת ישראל.

<יחיאל אקשטיין: ואני זוכר את זה עד היום, הוא אמר ככה: עלייה, עלייה, עלייה.

<יחיאל אקשטיין: לדאבוני, זה שזה כבר נאמר בכמה צורות, אני לא רואה שהממשלה ושחברי הכנסת דואגים ומעריכים די את הנושא, והמוסדות היהודיים שפשוט אין להם את הכסף לעשות מה שצריך.

<יחיאל אקשטיין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת, להצדיע ליהודה שרף מהסוכנות, שעושה דברים נפלאים.

<יחיאל אקשטיין: כשאני הייתי ראש הוועדה לקליטה של הסוכנות היהודית, עבדנו ביחד.

<יחיאל אקשטיין: הבעיה של הסוכנות היהודית בשל כל המצב זה שאין כסף.

<יחיאל אקשטיין: יש רצון טוב, יש אפילו מקצועיות וידע, אבל אין להם את הכלים.

<יחיאל אקשטיין: וברוך השם, יש לנו את הכלים.

<יחיאל אקשטיין: במשך כ-15 שנה אנחנו תרמנו 177 מיליון דולר לנושא של עלייה וקליטה.

<יחיאל אקשטיין: זה היה דרך הסוכנות ולפני שנה וחודש או חודשיים, בגלל כל מיני סיבות שלא כדאי להיכנס אליהן עכשיו, אנחנו החלטנו להתחיל להביא עולים בעצמנו.

<יחיאל אקשטיין: בינתיים, אנחנו במשך 14 החודשים האחרונים, הנה, כמה נתונים, הבאנו 2,700 עולים חדשים, 23 טיסות עלייה משמונה מדינות, במיוחד כמובן מאוקראינה, אבל גם מבלגיה, מצרפת, מוונצואלה, ממרוקו, מכל מיני מקומות והם עכשיו נקלטו ב-82 רשויות.

<יחיאל אקשטיין: יש לנו בקרן ניסיון אדיר עם הרשויות המקומיות.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו עובדים עם 205 רשויות מקומיות, אז זה לא בעיה בשבילנו להביא, לקלוט אנשים לעבוד גם עם ראש העיר, גם עם משרד הרווחה, גם עם המגשר של משרד הרווחה ועם השותפות של המדינה, שאנחנו יכולים לעזור להם בקליטתם.

<יחיאל אקשטיין: אבל אני חושב שהעיקרון פה זה שכולנו יודעים שכמה שהקליטה תהיה יותר טובה, ככה המספרים של העלייה יהיו יותר גבוהים.

<יחיאל אקשטיין: זה ברור.

<יחיאל אקשטיין: אין על מה להתווכח.

<יחיאל אקשטיין: אז מה שאני אומר, אם באמת איכפת לממשלה מהנושא של עלייה, אז חייבים להשקיע יותר בקליטה.

<יחיאל אקשטיין: ואני לא רואה את זה כמו אריק שרון, בסדר עדיפויות שזה השלושה דברים הכי חשובים.

<יחיאל אקשטיין: אז אני אסיים ואומר תודה על ההזדמנות ועל הזכות להיות פה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו בנינו מודל אחר, מודל שאני חושב שזה כבר מראה שהוא עושה את עבודתו.

<יחיאל אקשטיין: אני רוצה גם לנצל את ההזדמנות להצדיע לעופר, שהוא מנהל את כל העבודה שלנו בנושא של העלייה, עם הצוות הקטן שלנו, אבל מזה אנחנו הבאנו כבר יותר מ-2,700 אנשים השנה ואנחנו חושבים שזה יהיה פי שניים עד סוף השנה.

<יחיאל אקשטיין: והמנכ"ל והמשנה לי, ג'ף קיי, שבלעדיו לא היה קורה שום דבר.

<יחיאל אקשטיין: מה אנחנו עשינו?

<יחיאל אקשטיין: עשינו Red carpet treatment לכל עולה, וזו מהות ההבדל בין מה שאנחנו עושים והסיבה שמתחילים עכשיו כולם לבוא איתנו ומה שקיים.

<יחיאל אקשטיין: אז אני אגיד לכם רק כמה דברים שאנחנו עושים כדי לגייס את האינטרס של האנשים לבוא.

<יחיאל אקשטיין: אולי לא חשוב לכם - - -

סופה לנדבר: חשוב, חשוב.

אברהם נגוסה: חשוב.

אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסיים בשעה 11.

אברהם נגוסה: תסכם.

<יחיאל אקשטיין: זה מה שאנחנו עושים.

<יחיאל אקשטיין: משקל עודף של שלוש מזוודות לכל עובד, טיסה מרוכזת ומסודרת, סמינר הכנה לחיים בישראל, כמו שאמרו קודם, שעדיף לדעת למה נכנסים בנושאים של תעסוקה, חינוך, בריאות.

<יחיאל אקשטיין: מענק כספי של 1,000 דולר לכל אחד או סיוע בשכר דירה למשך חצי שנה.

<יחיאל אקשטיין: תו לקניות מזון לשבוע הראשון בישראל.

<יחיאל אקשטיין: סיוע באיתור דיור ראשוני טרם הטיסה.

<יחיאל אקשטיין: סיוע בדיור ראשוני למי שלא הצליח למצוא דירה לימים הראשונים.

<יחיאל אקשטיין: סיוע במציאת תעסוקה.

<יחיאל אקשטיין: מימון חוגים לכל ילד, כך שההורים יוכלו לצאת ולמצוא עבודה, ושלא ידאגו שאין להם כסף לחוגים לילדים.

<יחיאל אקשטיין: סיוע במימון קייטנה לקיץ לילדים.

<יחיאל אקשטיין: כל אחד מהעולים שבאים איתנו מקבל את כל הדברים האלה.

<יחיאל אקשטיין: סדנה להתמודדות עם משבר ההגירה.

<יחיאל אקשטיין: כרטיס רב תו של שופרסל בכל ראש השנה, בכל חג הפסח, לקנות צרכים בשבילם.

<יחיאל אקשטיין: הם מקבלים טלפון תוך 24 שעות מיום העלייה, ביקור בית תוך חודש מיום העלייה והדבר הכי חשוב אני חושב, זה ליווי אישי פרטני וצמוד למשך חצי שנה.

<יחיאל אקשטיין: ככה שעולים לא ירגישו שהם פה לבד ושאין מי שדואג להם.

<יחיאל אקשטיין: זה השיפט, זה לוקח כסף.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו עושים מה שאנחנו עושים ואנחנו מוכנים לעשות יותר בשיתוף פעולה עם המשרדים.

מרדכי יוגב: ברשותך, כמה אתה מעריך פר ראש או פר משפחה עלות שאתם משקיעים?

<יחיאל אקשטיין: זה תלוי אם הוא בא מאוקראינה או אם הוא בא מצרפת או וונצואלה.

<יחיאל אקשטיין: עופר, אתה יכול לחשב את זה?

<עופר דהן: כן, אנחנו בממוצע של 3,000 דולר לבן אדם.

מרדכי יוגב: זה לא הרבה.

סופה לנדבר: זה נוסף למה שנותנת המדינה ומשרד העלייה והקליטה.

מרדכי יוגב: זה לא הרבה וזה שווה בכדי שהשתיל יינטע, שהשורשים לא יהיו בלויים ושלא יעוף, או שהדור הבא לא יהיה גם הוא עולה.

מרדכי יוגב: יישר כוח.

מרדכי יוגב: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מעורך הדין צביקה גרייבר, מקים ארגון Keep Olim In Israel.

אברהם נגוסה: בבקשה בקיצור, כי אנחנו צריכים לסיים בשעה 11:00.

אברהם נגוסה: הדוברים, אנא תנסו לסכם בקיצור.

<צביקה גרייבר: שלום אדוני, יושב ראש הוועדה, נכבדים, אורחים יקרים, כבוד הרב.

<צביקה גרייבר: אני אתחיל בסיפור קצר על עולה בשם ליאמיל אוונס, אבל הסיפור הזה הוא נכון לכל עולה שמגיע לישראל.

<צביקה גרייבר: הסיפור מתחיל בזה שאותו עולה חושב על העלייה בארצות הברית, רוצה לעלות, מאותו רגע יש עשרות ארגונים שקופצים עליו, מתלהבים, משכנעים אותו לבוא לארץ, מביאים לו אפילו כרטיס טיסה במתנה, העיקר שינחת בארץ ישראל.

<צביקה גרייבר: פה הסיפור משתנה ומהרגע שהוא נוחת בארץ ישראל, זורקים אותו בעצם לשחות עם הכרישים, כמובן חוץ מארגונים בודדים שעושים דברים לעולים בודדים, אני מדבר על כלל העולים.

<צביקה גרייבר: זורקים אותם לשחות עם הכרישים.

<צביקה גרייבר: מה שקורה לאותו עולה, מהר מאד הוא מסתבך בבעיות בירוקרטיות, בעל דירה, חברת סלולר, כל מיני דברים שגורמים לו להיכנס לתוך איזה שהוא תסביך ומשם בעצם הוא עוזב חזרה למדינת המוצא שלו.

<צביקה גרייבר: עכשיו, כשהוא עוזב, חשוב לי לציין, הוא לא מרים טלפון לא לסוכנות היהודית ולא לאף אחד מהארגונים שהביאו אותו.

<צביקה גרייבר: הוא פשוט עולה חזרה למדינת המוצא שלנו.

<צביקה גרייבר: אותו ליאמיל אוונס קרה לו בדיוק את אותו סיפור כמו שקורה להרבה מאד עולים שעוזבים את מדינת ישראל ורגע לפני שהוא עזב הוא העלה פוסט לפייסבוק ואותו פוסט גרר הרבה מאד תגובות ושיתופים והוביל לפתיחת קבוצה שנקראת Keep Olim In Israel – כולכם מוזמנים להצטרף ולראות.

<צביקה גרייבר: זו קבוצה שמונה כיום, אחרי שמונה חודשים – 23,000 עולים חדשים.

<צביקה גרייבר: זו קבוצה סגורה, לא כל אחד יכול להצטרף אליה, אנחנו מאשרים אחד אחד.

<צביקה גרייבר: זו בעצם קבוצה שמדברת על הבעיות האמיתיות.

<צביקה גרייבר: קל מאד לשבת פה במגדל השן ולהתרברב, אבל הם מדברים מהלב ומספרים מה קורה להם בארץ, אם זה עם הארגונים הגדולים ועם זה עם הסוכנות היהודים.

<צביקה גרייבר: הם מספרים את התכלס, איזה יחס הם מקבלים.

<צביקה גרייבר: בעקבות הקבוצה הזאת אנחנו החלטנו להקים עמותה רשומה, ארגון בישראל, ובחרנו בארבעה נושאים עיקריים שאנחנו נתמקד בהם: תעסוקה, שפה, תמיכה נפשית וחברתית.

<צביקה גרייבר: חשוב לי להגיד בנושא התמיכה הנפשית בעיקר, שזה אחד הדברים שאנחנו מקבלים הכי הרבה פניות.

<צביקה גרייבר: אחוז המתאבדים הכי גבוה כיום בארץ ישראל הוא עולים חדשים - נתון שהוא חשוב מאד.

<צביקה גרייבר: ויותר מזה, הטרור שאנחנו כולנו כל כך מורגלים אליו פה וחזר אלינו בשפע, הם לא רגילים אליו בכלל.

<צביקה גרייבר: כשהיה את הפיגוע בתל אביב, בבר בתל אביב, עשינו טלפון פשוט לקו התמיכה שעיריית תל אביב פתחה, ויסלחו לי פה נציגי עיריית תל אביב.

<צביקה גרייבר: שום תמיכה לשום עולה חדש, לא יכול היה לקבל שם.

<צביקה גרייבר: אני לא מאשים אותם.

<צביקה גרייבר: אני בא ושם לכם את העובדות על השולחן.

<צביקה גרייבר: הארגון שלנו תומך בעולים מכל ארבע כנפות תבל, זאת אומרת שיש לנו גם בני מנשה וגם עולים אמריקאים.

<צביקה גרייבר: חשוב להבין שבארבעה נושאים האלה כסף זה לא מה שמשנה.

<צביקה גרייבר: משנה באמת זה היחס.

<צביקה גרייבר: עולה בודד גם אם הוא מיליונר וגם אם הוא עני.

<צביקה גרייבר: בעניין התמיכה החברתית, התחלנו עכשיו תכנית חדשה שנקראת אמץ עולה.

<צביקה גרייבר: כל עולה חדש שיגיע ויירשם לתכנית שלנו יוצמד לו ישראלי או עולה ותיק שדובר את השפה שלו לתקופת העלייה והוא יהיה מחויב לעשות איתו מספר רב של דברים.

<צביקה גרייבר: אנחנו נותנים ייעוץ משפטי בחינם לעולים.

<צביקה גרייבר: יש עוד ארגונים שנותנים את זה, אבל גם את זה אנחנו נותנים.

<צביקה גרייבר: חשוב לציין שאנחנו הלב הפועם כרגע של העולים בישראל.

<צביקה גרייבר: אין קבוצה שיש בה כל כך הרבה עולים כמו בקבוצה שלנו, שכולם מאד פעילים.

<צביקה גרייבר: שוב, אני מזמין אתכם להסתכל.

<צביקה גרייבר: מה שאני רוצה להדגיש, ובזה אני אסיים, זה שכיום במצב שיש עלייה כל כך גדולה, חייבים לשים הפרדה כבר בין עלייה לקליטה.

<צביקה גרייבר: אלה שני דברים שונים ולא הגיוני שהארגונים שמביאים את העולים, יהיו גם אלה שקולטים את העולים, כי אנחנו רואים כמה משאבים מושקעים בלהביא עולים ארצה, לעומת כמה משאבים מושקעים בלהשאיר את העולים ארצה.

<צביקה גרייבר: נכון לפעם הקודמת - - -

<יהודה שרף: כמה כדי להשאיר אותם, אתה יודע?

<צביקה גרייבר: אין לי מספרים לתת לך.

<צביקה גרייבר: גם לך אין מספרים לתת לי, כי אני הסתכלתי ואין עד היום מחקר שנעשה באמת כמה עולים חוזרים בדלת החוצה ויוצאים ממדינת ישראל.

<צביקה גרייבר: אף אחד פה בשולחן לא יודע את המספרים האמיתיים והנכונים.

<צביקה גרייבר: אלה אומרים 7%, אלה אומרים 15%.

<צביקה גרייבר: בתכלס, כמו שאמרתי, העולה שבורח מהארץ הוא לא מרים טלפון ל - - -

סופה לנדבר: אבל אתה מתייחס למקרה אחד ואתה - - -

עודד פורר: לא, אתה רואה את זה דרך מישהו במשרד הפנים.

עודד פורר: דרך מישהו במשרד הפנים אתה יכול לראות את זה אם הוא יצא ולא חזר.

עודד פורר: כעבור שנה אתה יודע.

עודד פורר: אתה יכול שנה אחורה תמיד להגיד כמה עזבו.

<צביקה גרייבר: אני לא ראיתי מחקר כזה.

עודד פורר: המספרים נעים סביב ה-10%, לא יותר מזה, בסופו של דבר.

<צביקה גרייבר: בסופו של דבר חברים, מה שאני בא להגיד, אני לא באתי להתווכח עם אף אחד, אנחנו באים להגיד – תפרידו בין עלייה לקליטה, תבינו שעלייה זה נושא אחד וקליטה זה נושא שני.

<יהודה שרף: ממש לא.

<יהודה שרף: זה רצף עלייה קליטה.

אברהם נגוסה: סליחה, אני מבקש, נציגי המשרדים.

אברהם נגוסה: כשאתם מדברים הארגונים שומעים בשקט.

אברהם נגוסה: כשהארגונים מדברים, אתם קופצים.

אברהם נגוסה: זה לא יכול להיות.

סופה לנדבר: לא, אנחנו רוצים לדעת לכמה אנשים אתם עזרתם להישאר כאן.

<צביקה גרייבר: אנחנו עוזרים.

<צביקה גרייבר: אני לא יכול להגיד לך לכמה אנשים להישאר.

<צביקה גרייבר: אני יכול להגיד לך דבר אחר, שבראש השנה האחרון היו 150 עולים חדשים שלא היה להם איפה לאכול ארוחת חג ואנחנו מצאנו להם איפה לאכול ארוחת חג.

<צביקה גרייבר: אני יכול להגיד לך שהקבוצה, לא אני, הקבוצה הזאת עוזרת יום יום אחד לשני.

<צביקה גרייבר: חייל בודד שהגיע לגדוד צבר ואין לו איך להעביר את הציוד שלו, כי אף אחד לא עוזר לו שם, מרים פוסט בפייסבוק שתתעוררו ותכירו.

<צביקה גרייבר: זה היום הכלי שאנשים עובדים איתו.

<צביקה גרייבר: מרים פוסט ועוזרים לו.

<צביקה גרייבר: אז אני אומר לך עוד פעם, אני לא בא לקחת אחריות על עצמי ולהגיד אני, אני, אני.

<צביקה גרייבר: ההיפך.

<צביקה גרייבר: אני בא ואומר אתם.

<צביקה גרייבר: אני בא ואומר - - -

סופה לנדבר: לא, הקליטה צריכה לעבור דרך החברה הישראלית ומה שאתם עושים.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים להתקדם.

אברהם נגוסה: נא לסכם בבקשה.

<צביקה גרייבר: אני מסכם.

<צביקה גרייבר: בגלל שאדוני, יהודה שרף קטע אותי, אני אחזור על זה שוב.

<צביקה גרייבר: להפריד בין קליטה ועלייה.

<צביקה גרייבר: ארגונים שעושים עלייה עושים את זה נהדר.

<צביקה גרייבר: תנו לארגונים שמתעסקים אך ורק בקליטה את הבמה לבוא ולהציג דברים שונים.

<צביקה גרייבר: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

סופה לנדבר: יש לכם קשר עם נפש בנפש?

<צביקה גרייבר: לא.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עורר פורר.

אברהם נגוסה: אתה רוצה לשמוע?

אברהם נגוסה: אני התכוונתי לתת לעוד ארגונים.

עודד פורר: אני אשמע.

אברהם נגוסה: אסתר בלום ממועצת הארגונים, בבקשה.

עודד פורר: אני אשמע אותה ואז אני אדבר.

<אסתר בלום: תודה רבה, אדוני.

<אסתר בלום: לראשונה באמת מתקיימות ישיבות ברצף בנושא של היערכות.

<אסתר בלום: היערכות קליטת עלייה.

<אסתר בלום: זה חדש ואני מברכת על כך, חבר הכנסת מוטי יוגב ויושב ראש הוועדה, תודה רבה לכם.

<אסתר בלום: אנחנו צריכים להשקיע כמה שיותר בנושא הזה של היערכות.

<אסתר בלום: אנחנו פאסיביים יותר מדי במה שקורה.

<אסתר בלום: לא רק שאנחנו בעצם פאסיביים, אנחנו גם, כמו שנאמר פה כמה פעמים, יש פה הרבה יוזמות מהממשלה, מהמגזר השלישי, הרשויות המקומיות, אבל תמיד אנחנו מדברים על אוכלוסייה ממוקדת, אנחנו מדברים על זמן ממוקד.

<אסתר בלום: אנחנו מדברים על תחום ספציפי אחד.

<אסתר בלום: אנחנו לא כוללים את כל העולים לטווח ארוך לכל הרשויות וזה מאד מאד פוגע בתהליך של העלייה והקליטה.

<אסתר בלום: זה שיום אחד צצה תכנית בשביל אוכלוסייה מאד ספציפית, זה יפה.

<אסתר בלום: אבל כמו שנאמר כאן, האוכלוסיות האחרות נפגעות.

<אסתר בלום: אנחנו שמענו לדוגמא על הפרויקט המאד מאד יפה לרופאים באשדוד.

<אסתר בלום: זה פרויקט דגל שמאד מצליח.

<אסתר בלום: יש שם 97% הצלחה במבחן לרפואה.

<יהודה שרף: יש את זה גם בבאר שבע וברחביה.

<יהודה שרף: יש את זה בארבעה מוקדים בארץ, לא רק באשדוד.

<אסתר בלום: אז בואו נראה את הפרויקט הזה.

<אסתר בלום: בואו נראה את זה כדוגמא לעבודה שלנו, של תכנית שהיא כוללת.

<אסתר בלום: שבשנה הראשונה כשהעולה החדש מגיע אין לו דאגה.

<אסתר בלום: מי מכם יכול היום לקום, לעזוב את הכל, להשאיר את הכל בצד, ללמוד שפה.

<אסתר בלום: סינית, לכו עכשיו ללמוד סינית, שאתם לא מכירים אותה, אתם לא יודעים איך לקרוא אותה, שום דבר.

<אסתר בלום: לקחת את הילדים למערכת שאתם לא מכירים אותה.

<אסתר בלום: שנה של שכר דירה מראש.

<אסתר בלום: מי יכול לעשות את זה?

<אסתר בלום: מי יכול לשלם עבור המטען היום?

<אסתר בלום: מי יכול להגיע לשדה התעופה עד פריז?

<אסתר בלום: כי לפעמים אתה לא גר בפריז.

<אסתר בלום: כדי להגיע לפריז אתה גם צריך להוציא כסף על זה.

<אסתר בלום: מי יכול לעשות את זה?

<אסתר בלום: אנחנו חייבים להחזיר.

<אסתר בלום: יש כמה דברים שנעשו בעבר.

<אסתר בלום: אנחנו צריכים את האולפן.

<אסתר בלום: אנחנו צריכים את התכנית הכוללת של השנה הראשונה, לחזק את העולה כמה שיותר כדי שאחר כך בעצם יהיה לו את כל החוסן להמשיך ולהיקלט בחברה הישראלית.

<אסתר בלום: לגבי החסמים, עושים לי סימנים לסיים, אנחנו נשמח עוד לדבר על זה.

<אסתר בלום: תודה רבה ויישר כוח.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד פורר, בבקשה.

עודד פורר: תודה אדוני יושב הראש.

עודד פורר: ראשית גם אני רוצה לברך על הדיון וגם על דיוני המעקב.

עודד פורר: אני חושב שהם מאד מאד קריטיים וחשובים, ואני רוצה להודות לבחור מהקבוצה הזאת - Keep olim in Israel.

עודד פורר: אני חייב לומר שהיזמה היא ברוכה, אבל לצערי זה עדיין לא מספיק חשוף ואני חושב שכולנו כאן צריכים לקבל את הביקורת ולהקשיב לה.

עודד פורר: כי אם יש קבוצה בפייסבוק, שחברים בה למעלה מ-20,000 עולים, אז כנראה שיש להם משהו שהם רוצים להגיד ולא שומעים.

עודד פורר: זה מצד אחד.

עודד פורר: מצד שני, צריך לזכור ופה אני לא מסכים איתך לחלוטין במובן הזה.

עודד פורר: עלייה וקליטה הם רצף, וככל שאנחנו נצליח, ולדעתי זאת המשימה המרכזית שעל המשרד ובכלל על הממשלה להתמקד בה.

עודד פורר: ככל שאנחנו נצליח להתחיל את תהליך הקליטה כבר בחו"ל, נקל על הקליטה בארץ.

עודד פורר: זאת אומרת אם בן אדם יוכל לקבל את רישיון התעסוקה שלו במקצוע שלו עוד בחו"ל, הקליטה שלו תהיה יותר קלה.

עודד פורר: אם יהודים ברחבי העולם ילמדו עברית, הקליטה שלהם בארץ תהיה הרבה יותר קלה.

עודד פורר: חברים, יש 14.5 מיליון יהודים בעולם, רק 6.5 מיליון מהם חיים בישראל.

עודד פורר: כדי לחבר את ה-8 מיליון הנותרים, השפה זה הרכיב הראשון, וזאת השקעה שהיא משתלמת למדינת ישראל, בלי קשר אם הם יעלו או לא יעלו.

עודד פורר: זה יחבר את יהודי התפוצות למדינת ישראל מצד אחד.

עודד פורר: מצד שני, כשהם יבחרו לעלות, כל הליך הקליטה שלהם הוא הרבה יותר קצר.

עודד פורר: עכשיו לגבי איך נערכים באמת לקליטה המונית, ופה אני חושב שהמשרד, ואני אומר את זה לידידי המנכ"ל וגם לשר, צריך פה לשנות שינוי תפיסה.

עודד פורר: כי מי שעומד בחזית של הקליטה, הן הרשויות המקומיות.

עודד פורר: ובסופו של דבר, כשהעולה נתקל בבעיה, באופן טבעי הכי קל לו זה לדפוק על הדלת של הרשות המקומית.

עודד פורר: צריך לשנות את אופן התקצוב שבו מתקצבים את הרשויות המקומיות, מתקציב של תמיכות שהן כל פעם מחזרות אחר הפתחים, לאיזה שהוא תקציב שהוא תקציב קבוע.

עודד פורר: צריכים להיות עובדי קליטה שנמצאים בתוך הרשויות המקומיות.

עודד פורר: זה איזה שהוא מהלך מאד מאד גדול.

עודד פורר: עד שהוא לא יקרה, תמיד השירות יהיה שירות מפוצל ויגרום לתהליך פיצול הזה.

עודד פורר: גם שירותי הרווחה, על ידי משרד הרווחה ניתנים בתוך הרשות המקומית בסופו של דבר.

עודד פורר: אני חושב שזה יעד מרכזי שכדאי להוביל אותו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני רוצה שמנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר חביב קצב, יתייחס לנושאים שעלו פה ואני גם רוצה שתתמקד בשאלות שאני בהתחלה פתחתי בהן, למה קבינט הקליטה לא מתכנס?

סופה לנדבר: הוא לא שייך.

סופה לנדבר: הוא מנכ"ל משרד.

אברהם נגוסה: הוא מייצג - - -

עודד פורר: אתה לא יכול לקחת מנכ"ל של משרד ולשאול אותו על קבינט הקליטה.

עודד פורר: זו שאלה שצריך להפנות לשר, אדוני.

אברהם נגוסה: למה אתם מתערבים?

אברהם נגוסה: אני יודע שאת היית שרת הקליטה, אתה היית מנכ"ל משרד, תן לי לנהל את העניין.

אברהם נגוסה: אני יודע מה אני שואל.

אברהם נגוסה: הוא מייצג את שר הקליטה, אז אני רוצה לשמוע.

אברהם נגוסה: אולי יש לו מידע.

<פנחס גלינקביץ: אתם מדברים על קליטה ברשויות ולא שואלים את הרשויות כלום כאן.

אברהם נגוסה: כן, אולי.

אברהם נגוסה: רק רגע, אני מצטער.

אברהם נגוסה: בואו תנו לי לנהל את העניין, אל תתערבו.

אברהם נגוסה: אם הוא יודע, יענה.

אברהם נגוסה: אם הוא לא יודע, לא יענה.

אברהם נגוסה: אז אני חושב שפה הוא מייצג את משרד הקליטה, בגלל זה הוא נמצא פה.

אברהם נגוסה: ואני שואל למה לא עניתם למכתב שכתבנו וגם האם הקבינט התכנס.

אברהם נגוסה: זה אחד.

אברהם נגוסה: שנית, האם התייחסתם לדרישה שלנו, לדרישה של הוועדה להפוך את העלייה מצרפת, אוקראינה, בלגיה ואתיופיה לפרויקט לאומי מתוקצב.

אברהם נגוסה: שלישית, האם הנחתכם קריטריונים ברורים, האם הסברתם קריטריונים ברורים לרשויות המקומיות, כדי להבהיר להן מה הן הזכויות לעולים החדשים בכל התחומים.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס, בבקשה.

<חביב קצב: בוקר טוב לכולם.

<חביב קצב: אני אתייחס גם לשאלות שעלו מחברי כנסת אחרים ונציגים אחרים שהשתתפו בדיון.

<חביב קצב: קודם כל מבחינת נתוני העלייה השנה.

<חביב קצב: נתוני העלייה השנה, עד עכשיו הגיעו, עד סוף השבוע שעבר, 3,589 עולים.

<חביב קצב: בהשוואה לתקופה קודמת, שנה שעברה, יש ירידה כמעט ב-38%.

<חביב קצב: אנחנו מניחים שזה - - -

<קריאה: זה מינואר עד עכשיו?

<חביב קצב: זה מינואר עד 12 במארס.

<יחיאל אקשטיין: מאיפה?

<חביב קצב: מכל הארצות.

<חביב קצב: עיקר הירידה היא מצרפת, מאוקראינה יש לנו ירידה.

<חביב קצב: אנחנו מניחים ואנחנו בודקים את הנתונים, אנחנו משתפים פעולה בנושא הזה כמובן עם הסוכנות היהודית ואני מקווה שצפי העלייה על ידי הסוכנות היהודית, של תיקים שנפתחו ושל אנשים שהביעו את רצונם לעלות לארץ, זה בסביבות 32,000-33,000 בשנת 2016, אכן יתממש.

<חביב קצב: אין ספק שאנחנו נמצאים כרגע בחלון הזדמנות מאד מאד נדיר ואנחנו חייבים לעשות את הכל על מנת שכמה שיותר עולים יגיעו לארץ.

<חביב קצב: בשנה שעברה, שנת 2015, סיימנו עם 31,400 עולים, עגול.

<חביב קצב: כמעט 54%-55% ביחס לשנת 2014.

<חביב קצב: זה משמעותי מאד.

<חביב קצב: ואנחנו מקווים שאנחנו נצליח לעשות כמה דברים.

<חביב קצב: אתם יודעים ששר העלייה, מתי שאתם מזמינים אותו הוא מגיע לפה.

<חביב קצב: מכל מיני סיבות שאני מניח שאתם יודעים אותן, הוא לא הגיע.

<חביב קצב: אין זה אומר שנושא העלייה לא נמצא בעדיפות אצלו ולא נמצא בטיפולו.

<חביב קצב: כרגע נמצאים על שולחן הדיונים ואנחנו מחכים לדיוני תקציב, ואנחנו יודעים כמו כל שנה, שרק בנתוני תקציב אנחנו יכולים להגיש תוספות תקציביות והחלטות.

<חביב קצב: מונחים הנושאים הבאים: אנחנו מדברים כרגע על החלטת ממשלה.

<חביב קצב: גברתי השרה לשעבר, קיבלנו החלטה בפברואר שעברה, בשנת 2015, ודיברנו על כך שבשנת 2016 נעלה עוד החלטת ממשלה בנושא עידוד העלייה.

<חביב קצב: אנחנו רוצים לממש את זה ואנחנו יודעים שעל מנת לתת טיפול ועדיפות לקבוצה מסוימת, אנחנו צריכים גם לברר בדיוק, כמו שאת יודעת, וקיבלנו את כל הנימוקים למה נתנו עדיפות לזאת ולא עדיפות אחרת לקבוצה אחרת.

<חביב קצב: אנחנו נבדוק גם את זה.

<חביב קצב: נושא של - - -

סופה לנדבר: אתה מסכים שהפרויקט הזה, פיילוט הפרויקט לצרפת, בלגיה ואוקראינה צריך להפוך להיות פרויקט לאומי לכל העולים?

<חביב קצב: כן, אני מניח שזה יהיה חלק מהותי בדיוני התקציב לקראת שנת 2017, עכשיו, מאי-יוני השנה, לקראת תקציבי 2017-2018, תקציב שנתיים.

<חביב קצב: ואותו דבר אני יודע, אדוני יושב הראש, ואתה יודע, שגם נושא של קליטת הבאים מאתיופיה ומימוש החלטת הממשלה, צריך להיות נידון באותה מסגרת תקציב.

<חביב קצב: הנושא השני, אנחנו כרגע ביחד עם משרד הנגב והגליל, אמורים להגיש החלטת ממשלה, או החלטת שרים לענייני נגב וגליל, בנושא עידוד העלייה, קליטת העולים בנגב ובגליל.

<חביב קצב: אנחנו גם מדברים על עידוד העלייה לירושלים.

<חביב קצב: אנחנו מסתמכים על החלטת ממשלה של חוק יסוד ירושלים, שאנחנו יכולים לתת עדיפות לאלה שמגיעים לירושלים.

<חביב קצב: אחד הדברים המהותיים שאנחנו רוצים לטפל בו, זה בנושא שבנוסף לקליטה הראשונית, הסיוע יותר בקליטה הראשונית, הן בסיוע בשכר דירה והן בסיוע הראשוני, אנחנו מדברים גם על נושא סיוע מיוחד, תוספתי, גם בתחומי תעסוקה וגם בתחומי היזמות.

<חביב קצב: זה יחול על כל העולים שיגיעו מכל הארצות.

<חביב קצב: ועיקר העיקרים, אנחנו גם מאד ניתן מענים לעולים שירצו לפתוח עסקים בירושלים, וזה במיוחד מה שאנחנו יודעים מה שקורה בירושלים מבחינת נושא העסקים.

<חביב קצב: כל הדברים האלה מתבשלים.

<חביב קצב: אני מניח שהצפי שלנו סוף מארס, ראשית אפריל.

<חביב קצב: אני מקווה שבעזרת השם אנחנו נביא החלטות ועדות שרים לנושא הזה ונממש אותו.

<חביב קצב: אני חייב להגיד לכל חברי הכנסת, שקליטת העולים בשדה התעופה שלנו היא, איך אומרים בשפת העם, ממש מתקתקת.

<חביב קצב: העולים אצלנו בשדה התעופה מקבלים טיפול הוליסטי מלא, מהיר מאד, מאד מאד יעיל ומכובד מאד.

<חביב קצב: ואתם מוזמנים בבקשה להיות נוכחים ולראות את קליטת העולים ולראות את הדברים שעשינו בשיפור הקליטה.

<חביב קצב: אכן, יש לנו בעיה אחת, גברתי חברת הכנסת, השרה לשעבר, יש לנו בעיה בנושא מתן תעודות זהות לקבוצות גדולות.

<חביב קצב: גם כשסיכמנו מתן תעודות זהות בשדה התעופה, דיברנו על קבוצה של עד 50 איש.

<חביב קצב: ועל זה את יודעת - - -

סופה לנדבר: לא, לא, לא.

סופה לנדבר: אנחנו הצלחנו עם כולם.

<חביב קצב: ועל זה השרה את יודעת שנתנו עובדים משלנו.

<חביב קצב: הקצנו עובדים משלנו.

סופה לנדבר: אז גם תתנו עובדים משלכם.

<חביב קצב: אין לנו יותר עובדים.

<חביב קצב: יש לנו גם עובדים שאנחנו רוצים שיקלטו את העולים.

<חביב קצב: אם רשות ההגירה תואיל בטובה לבוא לתת יותר עובדים, אנחנו יותר מאשר נשמח.

סופה לנדבר: אתה יודע, אף פעם אף אחד לא נתן לנו את - - - עשינו סדר ואתם תעשו סדר.

אברהם נגוסה: חביב, אני חושב שאתה מדבר על אותם דברים מה שדיברת לפני כמה חודשים.

אברהם נגוסה: אני אגיד לך למה, כי אמרת באותו זמן שהתקציב - --

<חביב קצב: רק תן לי לסיים.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס ביחד.

אברהם נגוסה: גם בעבר אמרת שעניין התקציב יהיה בתקציב של 2015-2016.

<חביב קצב: לא, זה לא מה שאמרתי.

אברהם נגוסה: עכשיו יש לכם תקציב.

אברהם נגוסה: אני עברתי על ספר התקציב שלכם.

אברהם נגוסה: אתם תוקצבתם ל-32,000 עולים.

אברהם נגוסה: כרגע הגיעו בפועל 3,050 ומשהו.

אברהם נגוסה: אז אני שואל, למה אתה דוחה את הפרויקט שהממשלה קיבלה החלטה לעשות אותו, לתקציב של השנים 2017-2018, כאשר יש לך תקציב עכשיו?

אברהם נגוסה: למה אתם דוחים את זה?

<חביב קצב: אני חוזר על דברי ואני אומר, חלק גדול מהרחבת הטיפול, ואני לא מדבר על המשך הטיפול שהוחלט עליו.

<חביב קצב: אני לא מדבר על המשך כל כללי הסיוע שקיבלנו אותם.

<חביב קצב: אתם מעלים פה שאלה, בקשה, להחיל, להרחיב את כל מה שעשינו לקליטת עולים, עידוד וקליטת עולים מצרפת, מאוקראינה ומבלגיה, אתם מבקשים להחיל את זה על כלל העולים.

<חביב קצב: יש לזה משמעות תקציבית מאד גדולה וזה יידון במסגרת התקציב.

סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, תן לי לעזור למנכ"ל.

סופה לנדבר: המנכ"ל מבצע את הדברים ומי שאחראי על הסיפור זה לא המנכ"ל.

סופה לנדבר: על התקציבים לא המנכ"ל אחראי, זה השר.

סופה לנדבר: עם כל הכבוד, אני חושבת שהמנכ"ל במשרד העלייה והקליטה הוא מצוין וטוב ועושה עבודה נהדרת, בהמשך למה שנעשה על ידי מנכ"לים אחרים.

סופה לנדבר: פשוט צריך לפנות לשר.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת נורית קורן פה.

מרדכי יוגב: אני מבקש חצי דקה.

מרדכי יוגב: אני מבקש 30 שניות ואני מתנצל פה בפני כל המשרדים והנציגים שלא שמענו אותם ואני חושב שזה מאד חשוב.

מרדכי יוגב: אני חושב אדוני המנכ"ל, שאתה שם לעצמך תקרת זכוכית ולעת הזאת אסור לנו לשים תקרת זכוכית.

מרדכי יוגב: כך נהגנו גם עם תקציב הביטחון, לכן נקטתי בדוגמא הזאת ופרצנו אותה.

מרדכי יוגב: אני מבקש, אדוני יושב הראש,

מרדכי יוגב: לפני כן חשבתי שנעשה ישיבת מעקב כשבוע שבועיים אחרי מה שנקרא חגי ניסן-אייר.

מרדכי יוגב: אם תצליח, בוא נעשה אותה בתוך המושב הזה, בעוד שבועיים או בתחילת הפגרה, אני לא יודע אם יאשרו לך בתחילת הפגרה ונעשה אותה שעתיים ונתבע את השר, שאני חבר, אוהב אותו והוא היועץ הכי טוב שלי.

מרדכי יוגב: אבל אני עדיין חושב שהוא צריך להיות.

מרדכי יוגב: נתבע גם את סגן שר האוצר או את שר האוצר, ונתבע את כולם ונפרוץ גם את תקציב 2016, לא רק נחכה ל-2017.

מרדכי יוגב: נצביע על 2017, אבל נפרוץ גם את רזרבות ראש הממשלה.

מרדכי יוגב: וצריך פה את נציג ראש הממשלה וגם קבענו שנכתוב לראש הממשלה ושנביא לכך שנקלוט יותר, אחרת נגמור בסוף את השנה הזאת לא עם 38% פחות, ואני מחזק פה את כל מי שפועל, נגמור אותה ב-50% או ב-60% פחות.

מרדכי יוגב: החובה המוטלת עלינו, ואני אסיים בפסוק: קול דודי דופק, חובה עלינו לפתוח.

אברהם נגוסה: תודה.

סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, אנחנו צריכים לבקש לבדוק למה יש ירידה בעלייה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת נורית קורן, בבקשה.

נורית קורן: תודה אדוני יושב הראש.

נורית קורן: הדיון הזה הוא דיון מאד חשוב.

נורית קורן: אני רוצה לומר שאני מאד מודאגת מהירידה של העולים.

נורית קורן: זה מצביע על משהו.

עודד פורר: זה לא ירידה של העולים, זה ירידה במספרי העולים.

נורית קורן: הירידה באחוז העולים, ירידה במספר העולים.

<יהודה שרף: זה היה צפוי.

<יהודה שרף: סליחה, זה היה צפוי מינואר עד אפריל.

נורית קורן: בסדר, זו בעיה.

נורית קורן: אוקיי, זה היה צפוי, צריך להצביע למה יש את הירידה.

נורית קורן: צריך לפעול - - -

עודד פורר: יהודה, גם בצוק איתן היה גידול במספר - - -

נורית קורן: סליחה חברים.

אברהם נגוסה: סליחה, תנו לחברת הכנסת קורן לסיים.

נורית קורן: צריך לראות מה הבעיה, למה העולים האלה לא הגיעו.

נורית קורן: צריך לפעול ולהביא את כולם, צריך לנצל את חלון ההזדמנויות הזה ולהביא כמה שיותר עולים.

נורית קורן: אסור שתהיה ירידה במספר העולים.

נורית קורן: אני רוצה לומר שיש הרבה בעיות, ואם צריך להקצות כסף, אז אנחנו נבקש מהממשלה לקחת את זה בחשבון ולהקצות.

נורית קורן: אני רוצה לומר שאני באה עכשיו מוועדת כלכלה.

נורית קורן: יש גם בעיות בתארים.

נורית קורן: גם בתארים של האדריכלים והמהנדסים ואני חושבת שגם משרד הקליטה צריך לתת את הדעת על הדברים האלה.

נורית קורן: זה מאד חשוב.

נורית קורן: אנחנו צריכים פה את העולים, אנחנו רוצים שהעולים יבואו.

נורית קורן: אנחנו רוצים לסייע להם להיקלט פה בארץ קליטה מלאה.

נורית קורן: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים את הדיון ולסכם אותו.

אברהם נגוסה: אני מתנצל בפני הנציגים שהגיעו ולא הספקנו לשמוע אותם.

<פנחס גלינקביץ: זו פעם שנייה שלא נותנים לרשויות.

<חביב קצב: יש לי גם הרבה מה לענות.

אברהם נגוסה: בסדר, אני מצטער, מה לעשות?

אברהם נגוסה: נתתי לך ראשון, רצית להיות אחרון.

אברהם נגוסה: זה המחיר, משלמים כשרוצים להיות הדובר האחרון.

אברהם נגוסה: מה לעשות?

אברהם נגוסה: בפעם הבאה תלמד.

אברהם נגוסה: אנחנו מסכמים את הדיון.

אברהם נגוסה: הנושא הוא לא בעיה של התקציב.

<אלונה שמיר: אדוני יושב הראש, בשביל מה מזמנים נציגי רשויות והשרה לשעבר מבקשת שיגיעו עוד נציגי רשויות, כאשר לא נותנים אפילו לנציג אחד של הרשויות לדבר.

אברהם נגוסה: מה אני יכול לעשות?

אברהם נגוסה: אנחנו ממשיכים את הדיון ואנחנו נשקול ונתייעץ ונקיים דיון אולי לפני הפגרה.

אברהם נגוסה: אם לא, אז מיד אחרי הפגרה.

<אלעד חסון: כבוד יושב הראש, רק שאלה אחת.

אברהם נגוסה: אני בסיכום.

אברהם נגוסה: אני לא מקבל, אני מצטער.

אברהם נגוסה: פשוט אנחנו מסיימים.

<אלעד חסון: לא, לא, בדרך כלל אני מגיע - - - והוא מכין שולחן כבוד.

<אלעד חסון: הזמנו אנשים שיעבדו ב - - - אז הוא כאן אומר רבותי, בשנים הבאות אנחנו נהיה נהדר, נחיה יותר טוב.

<אלעד חסון: אני מסתכל על שולחן הכבוד.

<אלעד חסון: מכאן צועקים איך אנחנו נהיה.

<אלעד חסון: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו מסכמים את הדיון.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בקרוב דיון.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.