הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 44, 2016-03-22 14:30

אלי כהן: חברים, תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו ממשיכים בנושא של הצעת החוק.

אלי כהן: היינו בסעיפי ההקראה, אנחנו נמשיך בהקראה.

אלי כהן: סיימנו את סעיף 60.

אלי כהן: ברוך, אנחנו ב-61.

אלי כהן: בבקשה, ברוך, תקרא 61 עד 64, כולל.

<ברוך לוברט: אנחנו מתחילים את פרק י"א, סמכויות פיקוח, אכיפה ובירור מנהלי.

<ברוך לוברט: אני אקרא ואני אסביר.

<ברוך לוברט: (מקריא): "61.

<ברוך לוברט: הגדרות.

<ברוך לוברט: בפרק זה "חפץ" – כהגדרתו בפקודת מעצר וחיפוש; "מסמך" – לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995; "פקודת מעצר וחיפוש" – פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)(נוסח חדש), התשכ"ט-1969.

<ברוך לוברט: 61א.

<ברוך לוברט: מסירת ידיעות ומסמכים.

<ברוך לוברט: המפקח או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לדרוש מכל נותן שירותים פיננסיים ומכל נושא משרה בהם למסור לו כל ידיעה ומסמך הנוגעים לעסקיו ולהראות לו או לנציגיו כל פנקס, חשבון, תעודה או מסמך אחר שברשותו הנוגעים לעסקיו.

<ברוך לוברט: 62.

<ברוך לוברט: מסמכי פיקוח.

<ברוך לוברט: השר יסמיך מבין עובדי משרדו פקחים לצורך הפעלת הסמכויות לפי סעיפים 63 ו-64 (בפרק זה – מוסמכי פיקוח).

<ברוך לוברט: לא יוסמך אדם כמוסמך פיקוח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה: משטרת ישראל הודיעה, בתוך שלושה חודשים מפנייתו של המפקח אליה, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיפים 63 ו-64, כפי שקבע השר בהסכמת השר לביטחון הפנים; הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר בהתייעצות עם השר לביטחון פנים.

<ברוך לוברט: 63.

<ברוך לוברט: סמכויות פיקוח ואכיפה.

<ברוך לוברט: לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה רשאי מפקח או מוסמך פיקוח – לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו.

<ברוך לוברט: לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך הנוגעים לעסקי אדם שחוק זה חל עליו, או הנוגעים להפרה לפי חוק זה.

<ברוך לוברט: להיכנס למקום אשר יש לו יסוד להניח כי פועל בו נותן שירותים פיננסיים, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים בלבד, אלא על פי צו של בית משפט.

<ברוך לוברט: התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה רשאי המפקח או מוסמך פיקוח לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות הפרק הרביעי לפקודת מעצר וחיפוש, בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: 64.

<ברוך לוברט: סמכויות בירור מנהלי.

<ברוך לוברט: היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם ביצע הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה החלה לגביו (בסעיף זה – מפר והפרה בהתאמה), רשאי המפקח, מנימוקים שיירשמו, להתיר למוסמך פיקוח, נוסף על הסמכויות האמורות בסעיף 63 – לבקש משופט של בית משפט השלום לתת צו לאדם, שלפי ההנחה נמצא בחזקתו או ברשותו חפץ או מסמך הדרוש לצורך בירור ההפרה, להציג למוסמך פיקוח את החפץ או את המסמך או להמציאו, בשעה, במקום ובאופן הנקובים בצו; לזמן את המפר ולשאול אותו שאלות בקשר לאותה הפרה; זימון לפי פסקה זו ייעשה למועד סביר ולמקום שיתואם עם המפר.

<ברוך לוברט: לא יינתן צו לפי סעיף קטן (א)(1) אלא אם כן התקיים אחד מאלה: האדם שלגביו ניתן הצו נדרש על ידי מוסמך הפיקוח להציג לו את החפץ או המסמך ולא הציגו; דרישה כאמור בפסקה (1) עלולה לפגוע בבירור ההפרה בשל חשש להעלמת ראיה או לפגיעה בה.

<ברוך לוברט: זומן המפר לפי סעיף קטן (א)(2), יודיע מוסמך הפיקוח למפר שזומן לפני תחילת התשאול מהם המעשים שביחס להפרתם יישאל; המפר שזומן ישיב לשאלות שנשאל ותשובותיו לא ישמשו כראיה בהליכים פליליים ובהליכים אזרחיים נגדו.

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: זה הפרק שמסדיר את כל סמכויות הפיקוח, האכיפה והבירור המנהלי של המפקח על השירותים הפיננסיים המוסדרים ואפשר לחלק את הסמכויות כרגע, אלה שקראנו, לשלושה חלקים.

<ברוך לוברט: החלק הראשון זה הסמכות לדרוש ידיעות או מסמכים, שזה יחסית סמכות שגרתית שניתנת לפי הפרק למפקח או מי שהוא הסמיך לכך.

<ברוך לוברט: זה סעיף 61א.

<ברוך לוברט: לאחר מכן יש שני סעיפים שמסדירים את הסמכויות, האחד, נושא של פיקוח ואכיפה בסעיף 63, שזה כבר למעשה סמכויות יותר משודרגות מרק מסירת ידיעות ומסמכים, זה גם לדרוש מכל אדם שיזדהה בפניו, להיכנס למקום אם למפקח או המוסמך פיקוח יש יסוד סביר להניח שפועל בו נותן שירותים פיננסיים והוא רוצה לבדוק אותו.

<ברוך לוברט: זה החלק השני של אותה סמכות.

<ברוך לוברט: הסמכויות היותר חמורות שיש לנו זה סעיף 64, שזה סמכויות של בירור מנהלי, סמכויות שאפשר להפעיל אותן רק כאשר כבר יש יסוד סביר להניח שבוצעה הפרה.

<ברוך לוברט: זו לא סמכות פיקוח שגרתית, רק באמת כשכבר יש חשש שאותו נותן שירותים פיננסיים ביצע הפרה ואז יש למעשה סדרה של סמכויות שאחת מהן זה כמובן לזמן את המפר ולשאול אותו שאלות בקשר להפרה כדי לנסות לברר אותה ובי"ת, זה באמת גם ללכת לבית משפט שלום ולבקש להוציא צו כנגד אדם שהוא יידרש להציג את המסמכים שהמפקח רוצה לעיין בהם לצורך בירור ההפרה.

אלי כהן: תודה, ברוך.

אלי כהן: האם יש שאלות או התייחסויות למישהו?

<עודד אופק: כן.

<עודד אופק: עורך דין עודד אופק, מטעם איגוד החברות הממוסדות למתן אשראי.

אלי כהן: אנחנו רק מתייחסים, כאמור, לסעיפים ספציפיים והערות ספציפיות.

<עודד אופק: אמת.

<עודד אופק: סעיף 64, בשל הסמכות הדרמטית של הבירור המנהלי.

<עודד אופק: רק היינו מבקשים שזה יהיה לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת.

אלי כהן: אני רק רוצה להגיד לך, אנחנו לא כל דבר נפנה לוועדה המייעצת.

אלי כהן: אני לא הולך בגישה של להכביד את נטל הרגולציה, ממש לא.

<עודד אופק: אם אדוני רק ישים לב, אנחנו מבקשים את זה לא כדי להכביד, אנחנו מבקשים את זה כהגנה - - -

אלי כהן: הסמכות ומפקח וועדה מייעצת, זה לא - - -

<עודד אופק: רק באותם מקומות שהוקנו סמכויות דרקוניות אנחנו מבקשים - - -

אלי כהן: שום דבר פה לא דרקוני.

אלי כהן: רמת הפיקוח במפקח הזה משמעותית נמוכה מרמות פיקוח שמוקנות למפקח על הבנקים ולמפקח על הביטוח.

<עודד אופק: אלה אותן סמכויות של המפקח על הביטוח.

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: בבקשה, תשלים את הערותיך, אם יש לך.

<עודד אופק: כן, רק הערה קטנה, אני פשוט חייב להתייחס למה שאמרת ממש בקצרה, בשורה.

<עודד אופק: הרי אנחנו יודעים שהועתקו ההוראות של המפקח על הביטוח ואנחנו טענו שזו סמכות מוגברת מדי, אבל אני אבקש להתייחס כמובן לנושא השני.

<עודד אופק: אנחנו נבקש להציע בסמכות הבירור המנהלי להכניס כאן ולעגן את זכות ההיוועצות בעורך דין ואת זכות השתיקה במסגרת של בירור מנהלי שנערך לגורם מפוקח.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: דני, בבקשה, שם ואת החברה.

<דני מזרחי: דני מזרחי, מנכ"ל חברת אופל באלאנס.

<דני מזרחי: לגבי סעיף 61א, לגבי החומר הנדרש בעת ביקורת.

<דני מזרחי: אני מבין שאם הנבדק הוא, לצורך העניין, החברה בבעלותי, אז אני נדרש לתת את כל המסמכים.

<דני מזרחי: כחברה שנותנת שירותים פיננסיים לאלפי חברות שונות לא פעם מתנהלת חקירה לגבי לקוח, חקירה סמויה, ואז אתה נדרש להמציא מסמכים אודותיו.

<דני מזרחי: בפועל לא דורשים את המסמכים ספציפית על אותה חברה, נכנס פקיד, זה יכול להיות איש משטרה, זה יכול להיות כל פקיד אחר, והוא דורש לקבל את כל הדיסק עם כל החומר שקיים לדוגמה על אופל באלאנס.

<דני מזרחי: לדעתי יש פה משהו פסול, כי אם אופל באלאנס היא הנבדקת לצורך העניין, בבקשה, אבל לתת את כל החומר אודות עשרות אלפי לקוחות נראה לי קצת לא לעניין.

<דני מזרחי: השאלה מה מותר לבקש.

<דני מזרחי: אני אומר את זה מניסיון העבר.

<דני מזרחי: בעבר נתבקשתי על ידי יחידת יהלום להמציא נתונים על גבי דיסק און קי, להוריד את כל מה שיש לי וכך עשיתי.

<דני מזרחי: לימים אותו שוטר שהגיע אליי הואשם בפלילים ובדברים איומים.

<דני מזרחי: הרגשתי פשוט מאוד ערום, שכל המידע שלי, כל מה שאני מחזיק, כל הידע המקצועי, כל הסודות המקצועיים, הכול נמסר לאדם שהציג תעודה ולקח את הכול.

<דני מזרחי: השאלה מה באמת מותר, למה צריך לתת מידע אודות עשרות אלפי עסקים אחרים בזמן שיש מישהו ספציפי.

אלי כהן: ברוך, אחרי זה תתייחס, אבל יש עוד התייחסויות?

אלי כהן: בבקשה, התייחסות של ורד ולאחר מכן ברוך, אם תוכל להתייחס למה שהעלה דני ונמשיך.

<ורד קירו-זילברמן: יש לי עוד בקשה לתוספת וזה מותנה בדיון שנקיים על הבודק החיצוני.

<ורד קירו-זילברמן: ככל שיישאר הבודק החיצוני אני מבקשת להוסיף 'המפקח או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי משרדו', כדי שיהיה ברור שלא כל אחד, אלא מי שמיועד לזה, וזה ככל שהבודק החיצוני כרגע נשאר.

<ורד קירו-זילברמן: כשנגיע אליו, ייתכן שאני אוותר על הדרישה הזאת.

אלי כהן: תודה, גברתי.

אלי כהן: ברוך, אם תרצה להתייחס לדרישות שעלו.

<ברוך לוברט: עוד פעם, אני לא מכיר את המקרה הספציפי שתואר פה, אבל אנחנו לקחנו את הסמכויות שקיימות, לא הפליליות, שאתה התייחסת אליהן, אלא הסמכויות המנהליות, גם של בירור מנהלי, גם הסמכויות של פיקוח ואכיפה שנהוגות גם אצל הרגולטורים האחרים.

<ברוך לוברט: אגב, השמטנו את האפשרות להיכנס ולחדור לחומר מחשב ולהוציא את המידע הזה, כי באמת הייתה חשיבה שסמכות כזאת היא יותר מדי חודרנית והיא לא מוצדקת בנסיבות האלה.

<ברוך לוברט: עוד פעם, ההנחה היא כמובן שאותו בירור וכל הסמכויות תוכל החומרים שנלקחים הם רק לצורך הבירור המנהלי הספציפי שלצורך כך לקחו את המידע ולא יעשו בו שימוש אחר.

<ברוך לוברט: זה התיאור וזה מה שיש פה בסעיפים.

<דני מזרחי: ברוך, אבל הלכה למעשה זה לא מתנהל ככה.

<דני מזרחי: מגיע פקיד, מבקש, דורש להוריד את הכול על דיסק.

<דני מזרחי: אם הייתי חברה פרטית, מילא, גם כחברה ציבורית יש המון מידע שנשפך ואני לא יודע, מגיע פקיד, לפעמים אני גם מבקש את הצילום של התעודה, הוא אומר לי 'אני לא משאיר לך צילום של תעודה', הוא מראה לי תעודה והולך.

<דני מזרחי: אני מרגיש איום ונורא.

<דני מזרחי: אתה נותן את כל עולמך למישהו ובמקרה שלי אחרי חודש הוא הואשם בפלילים.

<דני מזרחי: אותו איש משטרה נתן 10,000 דולר מזויפים באיזה קיוסק.

<דני מזרחי: עד היום אני לא יודע איפה הדיסק הזה יושב.

<צביקה קסמן: ברשות

<צביקה קסמן: כם, אני מרשות מסים, אני ראש מטה חטיבת החקירות ואני ארצה להתייחס.

<צביקה קסמן: קודם כל לעיתים החוק שמסמיך את חוקרי רשות המסים להגיע לעסק ולבקש ממנו את האינפורמציה הזאת הוא לאו דווקא החוק הזה, אנחנו יכולים לעשות את זה על פי פקודת מס הכנסה ועל פי חוק מע"מ ואנחנו לא צריכים את החוק הזה כדי לבוא ולבקש ממך מסמכים.

<צביקה קסמן: אתה דיברת על יחידת יהלום, שהיא יחידה של מס הכנסה, לכן אני מוצא לנכון להעיר את ההערה הזאת.

<צביקה קסמן: לגבי מקרה ספציפי שהוא מקרה באמת קיצוני בודד ומטורף אפילו, הייתי אומר, שקרה, אני מסכים איתך שזה מקרה מאוד מיוחד.

<צביקה קסמן: הבחור הזה נחקר על ידי משטרת ישראל ונעצר ונעשו כל המאמצים על מנת שמקרים כאלה לא יקרו.

אלי כהן: הנקודה ברורה.

אלי כהן: באשר למס הכנסה, אני חושב שההתייחסות שלך הייתה חשובה.

<צביקה קסמן: עוד הערה קטנה.

<צביקה קסמן: לפעמים זה גם אמור להגן עליך, למה?

<צביקה קסמן: כי אנחנו לא רוצים שאתה תשבש ראיות כשתדע את מי מחפשים, לכן מבקשים תחום קצת יותר רחב, כדי שלא תגרום אתה לשיבוש ראיות או שלא יחשדו בך ששיבשת ראיות במקרים שבהם אנחנו מכוונים לבן אדם ספציפי ולוקחים קצת יותר.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: ברוך, תסיים את פרק י"א, עד סעיף 70.

<ברוך לוברט: אני אשלים את סעיף 65 שגם יכול לתת פה תשובה לגבי הצורך והחובה שאנחנו קבענו פה בחוק להזדהות של אותו מוסמך פיקוח כשהוא בא לעשות את השימוש בסמכויות שדיברנו עליהן.

<ברוך לוברט: (מקריא): 65.

<ברוך לוברט: חובת הזדהות.

<ברוך לוברט: המפקח או מוסמך פיקוח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיפים 63 ו-64 אלא בעת מילוי תפקידו ואם הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו וכן יש בידו תעודה המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג לפי דרישה; תעודה כאמור של מוסמך פיקוח תהיה חתומה בידי המפקח.

<ברוך לוברט: 66.

<ברוך לוברט: הסתייעות בבודק חיצוני.

<ברוך לוברט: לשם בדיקת עמידתו של נותן שירותים פיננסיים בהוראות לפי חוק זה רשאי המפקח להסתייע בבודק, גם אם אינו עובד המדינה (בפרק זה – בודק חיצוני), ובלבד שנתן לו אישור לשמש כבודק חיצוני בהתאם להוראות סעיף קטן (ג).

<ברוך לוברט: בודק חיצוני לא יפעיל סמכות הכרוכה בהפעלה של שיקול הדעת הנתון למפקח לפי חוק זה, והוא יפעל מטעם המפקח, בהתאם להנחייתו ולהוראותיו ותחת פיקוחו.

<ברוך לוברט: על אישור לשמש כבודק חיצוני ועל פעולתו של הבודק החיצוני יחולו הוראות סעיפים 345כד2(ג) ו-(ה) עד (ז) ו-345כד3 לחוק החברות, בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: 67.

<ברוך לוברט: דרישת מידע על ידי בודק חיצוני.

<ברוך לוברט: בודק חיצוני רשאי לדרוש מנותן שירותים פיננסיים ומכל אחד מהגורמים שלהלן למסור לו כל ידיעה או מסמך הנוגעים לענייני נותן השירותים הפיננסיים, ככל שהם נמצאים בידו, הכול כפי שיפרט בדרישה ובמועד שיפרט בה: בעל אמצעי שליטה, בעל שליטה או בעל השפעה בנותן השירותים הפיננסיים; נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים; עובד של נותן השירותים הפיננסיים; גורמים נוספים שקבע השר שיש להם זיקה לפעילות נותן השירותים הפיננסיים.

<ברוך לוברט: היה למפקח יסוד סביר להניח כי נותן שירותים פיננסיים הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה החלות עליו, רשאי הוא להורות לבודק החיצוני לדרוש ידיעה ומסמכים כאמור בסעיף קטן (א) גם ממי שהיה בארבע השנים שקדמו למועד הדרישה, אחד מהמנויים בפסקאות (1) עד (4) של אותו סעיף קטן.

<ברוך לוברט: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע סעיף זה ובכלל זה לעניין דרך שמירת מידע על מסמכים על ידי בודק חיצוני ותקופות שמירתם.

<ברוך לוברט: 68.

<ברוך לוברט: הוצאות ביקורת.

<ברוך לוברט: הסמיך המפקח בודק חיצוני לערוך ביקורת אצל נותן שירותים פיננסיים, רשאי המפקח להטיל את הוצאות הביקורת על נותן השירותים הפיננסיים.

<ברוך לוברט: השר יקבע הוראות לעניין אופן התשלום לבודק החיצוני כדי למנוע תלות בין נותן השירותים הפיננסיים המבוקר לבין הבודק החיצוני.

<ברוך לוברט: 69.

<ברוך לוברט: צו להפסקה או למניעה של עיסוק בלא רישיון.

<ברוך לוברט: היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם שאינו בעל רישיון עוסק או עומד לעסוק במתן שירותים פיננסיים, רשאי הוא לצוות על אותו אדם, בכתב ולאחר שקיבל את אישור בית משפט שלום לכך, להפסיק את העיסוק כאמור או להימנע ממנו, לפי העניין.

<ברוך לוברט: המפקח לא יצווה כאמור בסעיף קטן (א) אלא אם כן התקיים אחד מאלה: המפקח דרש מאותו אדם להפסיק את העיסוק או להימנע ממנו בתוך תקופה שהורה בדרישה ואותו אדם לא עשה כן; טובת הציבור מחייבת לצוות על הפסקת העיסוק או הימנעות ממנו, בלא דיחוי.

<ברוך לוברט: המפקח יפרסם באתר האינטרנט שלו את נוסח הצו בסמוך לאחר שניתן; הוגשה בקשה לביטול הצו לפי סעיף קטן (ד), יפרסם המפקח גם את דבר הבקשה.

<ברוך לוברט: הרואה עצמו נפגע מצו שהוצא לפי סעיף זה רשאי להגיש לבית משפט השלום בקשה לביטולו בתוך 30 ימים מיום מתן הצו.

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: למעשה יש פה ארבעה נושאים.

<ברוך לוברט: הנושא הראשון זה חובת הזדהות, איך על מוסמך פיקוח להזדהות לפני שהוא עושה לצורך השימוש בסמכויות שהענקנו לו.

<ברוך לוברט: הנושא השני זה הסתייעות בבודק חיצוני.

<ברוך לוברט: אנחנו מנסים להסדיר את הפרקטיקה הקיימת היום של הרגולטורים שלמעשה בפועל נאלצים להשתמש בכל מיני בודקים חיצוניים כדי לבצע את הביקורות ואת העבודה הרגולטורית שלהם.

<ברוך לוברט: כמובן שמדובר בעבודה שהיא מקצועית ויש פה הוראה מפורשת, שבודק חיצוני הוא סוג של גורם שמסייע למפקח להפעיל את הסמכויות שלו, אבל כמובן הוא לא מפעיל, אין לו שום סמכות להפעיל שיקול דעת שנתון למפקח, הוא בדרך כלל רואה חשבון, בעלי מקצוע מהסוג הזה שעושים ביקורות אצל הגופים המפוקחים והם מגישים את הדוחות, את המסקנות שלהם למפקח כשאותם דוחות הם הבסיס של המפקח לקבל את ההחלטות לגבי הגופים המפוקחים.

<ברוך לוברט: הנושא השלישי זה הוצאות הביקורת.

<ברוך לוברט: זו גם הוראה שקיימת לפחות אצל הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון, גם בנושא של ביטוח, גם בנושא של קופות גמל וקרנות פנסיה.

<ברוך לוברט: הוצאות הביקורת, יש אפשרות למפקח להטיל אותן על הגוף המבוקר, זאת אומרת פר ביקורת, ויש פה כמובן סמכות לשר האוצר לקבוע הוראות אם בכל זאת יש חשש שתהיה פה איזה שהיא תלות בין נותן השירותים הפיננסיים המבוקר לבין הבודק החיצוני ולכן יש סמכות לשר האוצר לקבוע את אותן הוראות שימנעו את הקשר הזה ביניהם.

<ברוך לוברט: הנושא האחרון הוא צו להפסקה ומניעה של עיסוק בלא רישיון.

<ברוך לוברט: זה סעיף יחסית חדש בחוקי הפיקוח על הביטוח, בעקבות אירועים שהיו לגבי גופים מפוקחים שפעלו ללא רישיון והייתה חשיבות להסדיר את האפשרות של המפקח, כמובן לאחר שהוא קיבל אישור של בית משפט, להפסיק או לסגור מקומות שפועלים ללא רישיון, על מנת שהציבור לא ייפגע מהשירותים האלה שניתנים.

אלי כהן: תודה, ברוך.

אלי כהן: לפני שנעבור להתייחסויות יש נקודה אחת שאני רוצה להעלות אותה, זה הנושא של הסתייעות בבודק חיצוני.

אלי כהן: אין שום בעיה, לגיטימי, לי יש בעיה אחת עם זה שצריך להשית את התשלום במקרים מסוימים על החברות עצמן.

אלי כהן: זה כמו, לצורך העניין, שהמשטרה תשלח למישהו שוטר ותגיד לו 'תשמע, זה שהשוטר בא אליך, תשלם תשלום'.

אלי כהן: כאן זה נראה לי משהו שהוא לא סביר, זה יכול לגרום, לדעתי, למצב שבו המפקח יהיה עם יד קלה על ההדק, הוא ישלח כל הזמן, גם ככה הוא לא אחראי על התקציב.

אלי כהן: זה נראה לי שירות שלא צריך להפריט אותו, לא צריך להשית את העלויות שלו - - -

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה להצטרף לדעת היושב ראש ולהרחיב.

<ורד קירו-זילברמן: לנו יש בעיה, גם עם המהות של הבודקים החיצוניים, בתור הפרטה.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו רואים בזה הפרטה של שירותי הפיקוח וזה ברמה המערכתית.

<ורד קירו-זילברמן: מעבר לזה, בוודאי ובוודאי ההשתה של הסכומים, התשלום, על המפוקחים, שעלול להביא להרבה מאוד מצבים של ניגודי עניינים ולטעמנו הוא לא ראוי, זה שירות שהמדינה צריכה לתת אותו.

<ורד קירו-זילברמן: הסעיף הזה הוא סעיף שנמצא בחוק העמותות ובחוק החברות, הוא חריג, הוא נמצא שם לצורך מסוים מאוד וגם הוא לא הובא במלואו לתוך הסעיף הזה.

<ורד קירו-זילברמן: הסעיף שם הוא מוגבל ביותר, יש עליו הרבה checks and balances, חובת דיווח לכנסת ואין שם בשום אופן עניין של תשלום.

<ורד קירו-זילברמן: לא יכול להיות מצב של תשלום, של קשר כלכלי בין המפוקח למפקח ולכן, כפי שאמרתי למשרדי הממשלה בדיונים הפנימיים בינינו וכפי שאני אומרת פה, העמדה שלנו, של הייעוץ המשפטי, להתנגד בכלל בכלל לסעיף הזה.

<ורד קירו-זילברמן: יש לכם אפשרות להסתייע בסעיף 61א, יש אפשרות להסתייע באנשים, אבל זה צריך להיות בקפסיטי מוגבל ביותר ולא צריך להיות קשר בין המפוקחים למפקחים.

<ורד קירו-זילברמן: וכמו שאמרתי בהתחלה, זה שירות שהמדינה צריכה לתת אותו ואנחנו לא רואים את הרציונל בהתפרקות מהשירות הזה.

אלי כהן: אני רוצה רק לחדד, בהמשך לדבריה של ורד, לעניין הסתייעות בבודקים חיצוניים אני אומר שהדבר הזה יכול להיות אפשרי, לא כל ההתמחות נמצאת באותו מפקח שיוכר, יכול להיות שהוא יצטרך אנשים בעלי ניסיון שונה, עם ותק שונה, עם תחומי התמחות שונים.

אלי כהן: לי מפריע רק הנושא של התשלום, הקשר בין המפוקח למפקח.

אלי כהן: כלומר המדינה חושבת שמישהו לא בסדר, למישהו צריך לשלוח פיקוח, הכי לגיטימי בעולם שהמדינה תישא בעולם כפי שאנחנו עושים בכל תחום ותחום, או במרבית התחומים.

אלי כהן: זו התייחסותי, אני מבקש שתחשבו על הנקודה הזו, בבקשה.

אלי כהן: התייחסויות עכשיו.

אלי כהן: מי גברתי?

<לימור תוסיה כהן: לימור תוסיה כהן, משרד המשפטים.

<לימור תוסיה כהן: יש פה אכן שתי סוגיות.

<לימור תוסיה כהן: הראשונה היא עצם ההסתייעות בבודקים חיצוניים והשנייה היא השתת העלויות על המפוקחים או על הרגולטור.

<לימור תוסיה כהן: אני רוצה להתייחס לסוגיה הראשונה.

<לימור תוסיה כהן: לדעתנו המנגנון שנקבע פה, המודל הוא מאוד מאוזן.

<לימור תוסיה כהן: ברור שהשימוש בבודקים חיצוניים הוא רק בדיעבד, לא מלכתחילה.

<לימור תוסיה כהן: רצוי היה כמובן שכל פעילות הפיקוח של המדינה תתבצע על ידי עובדי המדינה, אבל מציאות החיים מלמדת אותנו שאין דרך אמיתית לעשות את זה.

<לימור תוסיה כהן: אנחנו רואים את זה בכל הרגולטורים, אין דרך אמיתית במגבלות תקצוב וכוח האדם שקיימות בשירות המדינה לבצע את כל המטלות על ידי עובדי המדינה.

אלי כהן: שייקחו עובדים חיצוניים.

<לימור תוסיה כהן: בדיוק.

אלי כהן: אין לי בעיה שייקחו עובדים חיצוניים, אנחנו לא רוצים להעמיס כוח אדם מיותר בשירות הציבורי, אבל השאלה שאני מתייחס, מי ישלם את זה.

<לימור תוסיה כהן: אני רק רוצה לומר, בהמשך לדברים שאמרה היועצת המשפטית וכדי שהתמונה תהיה שלמה בפני הוועדה, שהמודל פה מועתק במלואו מחוק החברות וחוק העמותות, בשני שינויים, כפי שציינה היועצת המשפטית.

<לימור תוסיה כהן: השינוי הראשון זה שאין צורך לפרסם את רשימת הבדיקות באתר האינטרנט של הרגולטור, והשינוי השני שבאמת אין פה את הדיווח השנתי לוועדה.

<לימור תוסיה כהן: הקביעות ששם, בחוק העמותות ובחוק החברות, הן התחייבו מעצם הרגולציה ומעצם הפיקוח שמפעילים אותם בודקים חיצוניים, ופה הם בכלל לא נדרשים.

<לימור תוסיה כהן: לכן השינוי ולכן מבחינתנו המודל הזה הוא מודל שצריך להישאר בחוק, כפי שהוצע בהצעת החוק.

<ורד קירו-זילברמן: בעיקרון האפשרות להשתמש או להסתייע בגורמים חיצוניים מקצועיים קיימת.

<ורד קירו-זילברמן: היא קיימת בסעיף 61א.

<ורד קירו-זילברמן: העניין הוא שאם רוצים לבנות מודל של פיקוח חיצוני מובנה בתוך החוק, כמו שקורה הרבה פעמים ברגולטורים הפיננסיים, ברגע שיש משהו אחד ברגולטור אחד, הוא מיד מועתק לרגולטורים אחרים.

<ורד קירו-זילברמן: והוגשה הצעת חוק, פה מהכנסת, בכלל לבחון את כל נושא הפרטת השירותים.

<ורד קירו-זילברמן: אני אומרת, ככל שזה הסתייעות מוגבלת, מבחינת שיקול הדעת, מבחינת היקף הביקורת, מבחינת המגעים שבין המפוקח למפקח, אני לא שוללת והצעת החוק לא שוללת ויש פה את האפשרות להשתמש בכוח אדם חיצוני.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו לא בעד לשים מנגנון כזה שאחר כך יועתק לכל הרגולטורים האחרים בלי שנתקיים דיון רוחבי ודיון מעמיק ודיון מהותי ובטח ובטח שלא להשית את התשלום על המפוקחים.

<ורד קירו-זילברמן: זה שהמנגנון הועתק, כתוב בחוק החברות ובחוק העמותות, 'יערוך בדיקות בהתאם לרשימת עניינים שיפרסם המפקח באתר האינטרנט שלו באופן ובתדירות', זה דבר חשוב ומהותי, כי זה מאוד מאוד מאוד תוחם.

<ורד קירו-זילברמן: להיפך, כרגע, כמו שהסעיף מנוסח והדברים נעשים בפועל, משתמשים במיקור חוץ, משתמשים בכל מיני רואי חשבון חיצוניים, חלה חובת מכרזים והדברים האלה נעשים.

<ורד קירו-זילברמן: אני אומרת, אם רוצה המדינה לבוא ולעגן את זה בצורה מפורשת, ככל שאנחנו לא שוללים את ההסדר הזה כרגע אנחנו לא רואים את הטעם לעשות את זה כרגע בהצעת חוק כזאת שחלה על רגולטור אחד וממנו יועתק לרגולטורים אחרים בלי לעשות דיון רוחבי על כל שאלת הפרטת הפיקוח.

<לימור תוסיה כהן: דווקא אם אין פה שום הגבלה על המדינה להסתייע בבודקים חיצוניים אנחנו חושבים שפה זה האיזון, כי פה אנחנו כן מגבילים את שיקול הדעת של המדינה באופן הפעלת הבודקים החיצוניים האלה, במה הם בדיוק עושים, ודווקא אם הגישה שלך אומרת שאפשר לאפשר את זה, אז אנחנו רוצים לקבוע את הדרכים לאפשר את זה.

<לימור תוסיה כהן: אני חושבת שזה מאוזן יותר.

<לימור תוסיה כהן: שוב, אם רוצים שנתייחס לחוק העמותות וחוק החברות - - -

אלי כהן: לא, אנחנו לא רוצים.

אלי כהן: אנחנו סיימנו את הנקודה, הנקודה מוצתה.

<לימור תוסיה כהן: רק לומר שההבחנות נדרשו לגופם של - - -

אלי כהן: אני אומר שיש שני עקרונות.

אלי כהן: עיקרון אחד, המדינה יכולה להפעיל את כל הבקרה והפיקוח שהיא רוצה.

אלי כהן: תמצאו את הנוסחים על מנת לשמור על ניהול תקין.

אלי כהן: זה אחת.

אלי כהן: שתיים, העלויות, המדינה רוצה להפעיל, שתישא בעלויות.

אלי כהן: אם יש עוד התייחסויות לסעיף.

אלי כהן: בבקשה, דני.

<דני מזרחי: אני חושב שהמבקר, גם אם הוא חיצוני, הוא צריך להיות לא תלוי באינטרסים של שעות ואם הוא יתוגמל על זה או לא על ידי המדינה הוא בכלל יכול לעבוד ימים שלמים או חודשים, כי מה זה משנה, משלמים לו.

<דני מזרחי: אני חושב שאם זה מתקציב המדינה, יקצו לו שעות, הוא יצטרך לעמוד בהן ולסיים את הביקורת שלו.

<דני מזרחי: אני מסכים עם הגישה של אדוני, שלא צריכים לחייב אותנו בזה.

אלי כהן: בבקשה.

<עודד אופק: סעיף 66(ב), אני רק רוצה לעגן את מה שברוך התייחס אליו, שהסמכויות של הבודק כפופות לסמכות של המפקח, כי לא כתוב בסעיף 66(ב) שהסמכויות של הבודק הן מכוח או במגבלות הסמכות שנתונה למפקח, אלא רק נושא שיקול הדעת.

<עודד אופק: היינו מבקשים בכל זאת לשקול שיהיה כתוב כאן שזה במגבלות הסמכות הנתונות למפקח.

<ברוך לוברט: זה מטעם המפקח.

<עודד אופק: זה לא ברור, כי כתוב רק על נושא שיקול הדעת.

<ברוך לוברט: לא, אבל כתוב שהוא יפעל מטעם המפקח.

<עודד אופק: מטעם המפקח ומכוח הסמכות שלו.

<עודד אופק: דבר נוסף, 66(ג), לגבי המגבלות שיחולו על אותו בודק חיצוני, אנחנו היינו מבקשים גם, אנחנו לא ראינו שיש, במסגרת מה שנדרש בחוק החברות, איזה שהיא התחייבות לסודיות שתחול על הבודק החיצוני הזה בין שאר הפרמטרים שנדרשים למינוי שלו.

<עודד אופק: מאחר שהוא עומד להיחשף למידע שהוא מאוד מאוד רגיש והוא לא עובד מדינה, בחלק מהחברות השונות - - -

<ורד קירו-זילברמן: ברוך, אני חושבת שהוא צודק, זה גם משהו שאני שמתי לב.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו נבדוק אם חלה עליו גם חובת סודיות.

<לימור תוסיה כהן: ודאי שחלה עליו.

<לימור תוסיה כהן: סעיף 94 חל גם על הגורמים האלה.

אלי כהן: נבדוק.

אלי כהן: במידה שאתה תראה שזה לא חל, תוכל לבדוק.

<עודד אופק: בסדר גמור.

<עודד אופק: ואני מברך על הפעם הראשונה שאדוני תמך בהערה שלנו לגבי הוצאות הביקורת.

אלי כהן: תודה, אני נרגש.

<ברוך לוברט: אדוני, רק מבחינת התהליך, אני אציין שאנחנו קיימנו דיון מאוד ממושך בצוות וייס והמסקנות הן ההצעה לפניכם.

<ברוך לוברט: אבל כמובן, לאור דברי היושב ראש, אנחנו נחזור עם תשובה בהמשך.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אם תוכל להמשיך בהקראה, סעיפים 70 ו-71.

<ברוך לוברט: פרק י"ב, פרק שעוסק בעיצום הכספי, סימן א' מדבר על הטלת עיצום כספי.

<ברוך לוברט: אני אתחיל לקרוא.

<ברוך לוברט: (מקריא): 70.

<ברוך לוברט: הגדרות.

<ברוך לוברט: בפרק זה – "הסכום הבסיסי" – לעניין נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, כמפורט להלן, לפי העניין – לגבי בעל רישיון למתן אשראי – אם הוא בעל רישיון בסיסי – 50,000 שקלים חדשים; אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי שלו אינו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – 200,000 שקלים חדשים; אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי לו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – 300,000 שקלים חדשים; לגבי בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי – אם הוא בעל רישיון בסיסי – 50,000 שקלים חדשים; אם הוא בעל רישיון מורחב – 200,000 שקלים חדשים.

<ברוך לוברט: לעניין מחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד – 25,000 שקלים חדשים; לעניין נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים – 15,000 שקלים חדשים; לעניין נותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד – 15,000 שקלים חדשים; "נותן שירותים פיננסיים" – לרבות מי שרישיונו בוטל וחלות עליו הוראות סעיף 24(א).

<ברוך לוברט: 71.

<ברוך לוברט: עיצום כספי.

<ברוך לוברט: הפר אדם הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום של 100,000 שקלים חדשים ליחיד ו-250,000 שקלים חדשים לתאגיד – עסק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, בלא רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לפי העניין, בניגוד להוראות סעיף 12(א) שלט בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד או היה בעל עניין בנותן שירותים כאמור, בלא היתר מאת המפקח, בניגוד להוראות סעיף 26.

<ברוך לוברט: מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה, בסכום הבסיסי: מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנו לפי סעיף 4; נותן שירותים פיננסיים שהפר תנאי מתנאי רישיונו, בניגוד להוראות סעיף 12(א); נותן שירותים פיננסיים שלא הציג העתק מהרישיון או לא ציין את מספר הרישיון, בניגוד להוראות סעיף 21(ב); נותן שירותים פיננסיים שלא הודיע למפקח על שינוי שחל בפרט מן הפרטים שמסר לו, בניגוד להוראות סעיף 22; מי שפעל בניגוד לתנאים שנקבעו בהיתר שקיבל, לפי הוראות סעיף 26; מחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים מכוח העברה על פי דין שלא מילא אחר הוראת המפקח שניתנה לפי סעיף 29(ב) או (ג); מחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד שלא מסר דיווח בהתאם להוראות לפי סעיף 30; נותן שירותים פיננסיים שמינה נושא משרה או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות סעיף 31; נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד שכיהן בניגוד להוראות סעיף 31; נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב שבדירקטוריון שלו מכהנים פחות משלושה חברים, בניגוד להוראות סעיף 33(א); נותן שירותים פיננסיים או דירקטור שהפר הוראה מהוראות שקבע השר או שהורה המפקח לפי סעיף 33(ב) או (ג); נותן שירותים פיננסיים בעל רישיון מורחב שלא מינה רואה חשבון מבקר, בניגוד להוראות סעיף 34(א); רואה חשבון מבקר שלא מסר הודעה על הפרה למנהל הכללי או למפקח בניגוד להוראות סעיף 34(ב); נותן שירותים פיננסיים שמינה נושא משרה או בעל תפקיד אחר, או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות סעיף 35(א), וכן נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד שכיהן בניגוד להוראות הסעיף האמור; נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד שהפר הוראה מההוראות שקבע השר לפי סעיף 35(ב); נותן שירותים פיננסיים שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי סעיף 38; נותן שירותים פיננסיים שלא הגיש דוח או הודעה בהתאם להוראות לפי סעיף 39; נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, שלא כלל בפרוטוקול האסיפה הכללית את הפרטים הדרושים, בניגוד להוראות סעיף 40(א); מי שנכח או הצביע באסיפה הכללית של נותן שירותים פיננסיים ולא מסר למפקח פרטים לפי דרישתו, בניגוד להוראות סעיף 40(ב); נותן שירותים פיננסיים שעשה דבר העלול להטעות לקוח בעניין מהותי בעסקה, בניגוד להוראות סעיף 41;

<ברוך לוברט: נותן שירותים פיננסיים שהפעיל השפעה בלתי הוגנת בניגוד להוראות סעיף 42(ב), למעט פסקה (6) שבו; נותן שירותים פיננסיים שהתנה מתן שירות פיננסי בקניית נכס או שירות אחר, ממנו או מאדם אחר, בניגוד להוראות סעיף 43; נותן שירותים פיננסיים שעסק במתן שירותים פיננסיים בדרך רוכלות בניגוד להוראות סעיף 43א; נותן אשראי שהתקשר בעסקה עם קטין, בניגוד להוראות סעיף 44(א) או שפרסם פרסומת המכוונת לקטינים בניגוד להוראות סעיף 44(ב); נותן שירותים פיננסיים שהפר חובה לגילוי נאות שנקבעה לפי סעיף 45; נותן שירותים פיננסיים שלא קיים הוראה מהוראות השר בדבר חוזה למתן שירותים פיננסיים, בניגוד להוראות סעיף 46; בעל רישיון למתן אשראי שלא אפשר למי שקיבל ממנו הלוואה לפרוע את יתרת ההלוואה לפני המועד שנקבע לפירעונה, בניגוד להוראות סעיף 47; נותן שירותים פיננסיים שלא תיקן ליקוי בהתאם להוראת המפקח, בניגוד להוראות סעיף 50(א); נותן שירותים פיננסיים שלא תיקן פגמים או מנע פגיעתם, בהתאם להוראת המפקח שניתנה לפי סעיף 51; נותן שירותים פיננסיים שלא מסר הודעה כאמור בסעיף 58; לא מסר ידיעה או מסמך למפקח או למי שהוא הסמיך לכך, לפי דרישתו, בניגוד להוראות סעיף 61א; מי שלא מסר למפקח, למוסמך פיקוח או לבודק חיצוני, מסמך לפי דרישתו שניתנה לפי סעיפים 63(א)(2) או 67.

<ברוך לוברט: מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי: נותן שירותים פיננסיים שעסק במתן שירות פיננסי בהיקף פעילות נרחב בלא רישיון מורחב בניגוד להוראות סעיף 12(ב) או (ג); מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי סעיף 24; נותן שירותים פיננסיים שההון העצמי שלו נמוך מההון העצמי המזערי או אינו חופשי משעבוד או מעיקול, בניגוד להוראות סעיף 37; נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, שלא פעל בהתאם להוראות המפקח שניתנו לפי סעיפים 52 או 53; נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, שלא מסר למפקח המיוחד מסמך שנדרש למוסרו, בניגוד להוראות סעיף 56; מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי סעיפים 59 או 60(ב).

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: למעשה בסעיף הזה שקובע את סכומי העיצום הכספי שמוסמך המפקח להטיל בגין הפרות, ברמה הטכנית אנחנו לוקחים את כל ההוראות של החוק שלנו וממפים אותם לפי החומרה שלהן וקובעים את סכום העיצום הכספי כשכמובן בעבירות היותר חמורות כפל הסכום הבסיסי שהגדרנו אותו ויחסית בהפרות הפחות חמורות סכום העיצום הוא הסכום הבסיסי שקבענו, כשבסכום הבסיסי עשינו חלוקה בין בעלי הרישיונות, בין אם זה מתן אשראי לבין נכס פיננסי, בין אם זה בעל רישיון מורחב לבעל רישיון בסיסי.

<ברוך לוברט: כמובן שככל שמדובר בבעל רישיון מורחב סכום העיצום הוא יותר גבוה.

<ברוך לוברט: גם התייחסנו ליחידים, כדי שככל שיש נותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד אז כמובן גם סכום העיצום הכספי יותר נמוך כדי להקל יותר על יחיד כמובן מאשר על תאגיד בעיצום שמוטל עליו.

אלי כהן: תודה.

<אמיר ונג: אדוני, אצלנו לדוגמה עברו ברשימה על סעיף 41 שמדבר על איסור הטעיה.

<אמיר ונג: אם עוברים עליו יש עיצום כספי של מאות אלפי שקלים ונראה גם בהמשך מאסר של שנה.

<אמיר ונג: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח) יש סעיף מקביל לחלוטין, סעיף 3, איסור הטעיה בעניין מהותי, מה קורה לתאגיד בנקאי שעובר על סעיף 3, שהוא בדיוק אותו דבר כמו סעיף 41 אצלנו?

<אמיר ונג: התשובה היא, אין עיצום כספי, זה לא שאין מנגנון של עיצום כספי בחוק הבנקאות שירות ללקוח, אבל שם לא מיפו את כל הסעיפים ויש סעיפים שאין עליהם עיצום כספי.

<אמיר ונג: אז לתאגיד בנקאי אין על זה עיצום כספי, אין על זה עונש מאסר, בניגוד למה שעומדים לקבוע אצלנו, יש קנס בלבד.

<אמיר ונג: זה לא חוקתי, אני לא חושב שהדבר הזה יכול לעמוד.

<אמיר ונג: זה גם לא הגיוני ולא הוגן.

<אמיר ונג: אנחנו מכובדים לא פחות מהבנקים, המנכ"לים של חברה שנותנת שירות פיננסי מכובדים לא פחות ממנכ"לים של הבנקים, אין סיבה שמנכ"ל אצלנו, בגלל אי גילוי בעניין מהותי ללקוח יעמוד בפני עונש מאסר של שנה ומנכ"ל של בנק לא יעמוד בכלל בפני עונש מאסר.

אלי כהן: נקודה ברורה וחשובה.

<אמיר ונג: אני מבקש להשוות, אדוני.

חיים ילין: בענישה, לעומת הסעיפים הקודמים שכל הזמן דיברו איתנו על להשוות, להשוות, להשוות, הרי מה אנחנו רוצים?

חיים ילין: אנחנו רוצים תחרות, אם אנחנו נשווה אז יהיו לנו רק בנקים.

חיים ילין: אנחנו רוצים תחרות לבנקים.

חיים ילין: אני כן חושב שבענישה כן צריך להשוות.

אלי כהן: זו גם הגישה שנראית לי סבירה.

<אורנה ואגו: אני אורנה ואגו מבנק ישראל.

<אורנה ואגו: אני לא הייתי בזמן שחוקקו את חוק הבנקאות (שירות ללקוח), אבל הגישה בזמנו, אני חושבת שלא רק בחוק הזה אלא בכלל, שיש הפרות שלא מתאים לקבוע להן עיצום כספי.

<אורנה ואגו: גם יש עבירות בחוק הבנקאות (רישוי) שאומרים שאם עברת על סעיף 21, אין עיצום כספי, זה יותר מדי חמור בשביל שאנחנו ניתן לזה עיצום כספי.

<אורנה ואגו: לכן השוני בין - - - אני לא יכולה לתת הסבר על השוני בעבירה, בעונש על העבירה, אבל למה זה לא נקבע כהפרה?

<אורנה ואגו: זאת הייתה הגישה בזמנו בכל חוקי הבנקאות, שיש דברים שאי אפשר להסתפק בעיצום כספי.

<אליסה דברה: לי קוראים אליסה דברה, אני מארגון 'בנקים לא מעל החוק'.

<אליסה דברה: אל"ף, אני כן מסכימה להשוות, אלא שהייתי מביעה משאלה שאותם עיצומים שמוצעים כאן יחולו על הבנקים, כי אנחנו בהחלט עדים לכך שגם בבנקים יש הטעיה, הטעיה של הציבור, בעיקר של ציבור המוחלשים.

<אליסה דברה: אני באתי להשמיע את הקול הזה ואני יודעת שזה לא דן בחוק הזה דווקא, אבל אני רוצה לומר את ההערה הזאת ותודה שאפשרתם.

אלי כהן: תודה, הערה חשובה.

<אורנה ואגו: עוד הערה קטנה.

<אורנה ואגו: יש עיצומים כספיים אצלנו של מיליון שקלים, אם משווים אז אני חושבת ש - - -

<אמיר ונג: האם בנק ישראל הטיל עיצומים כספיים?

<אמיר ונג: אני לא מדבר על הלבנת הון, על - - -

אלי כהן: מר ונג, העלית נקודה חשובה.

אלי כהן: אמר לך חבר הכנסת ילין וגם אני.

אלי כהן: האם יש עוד הערות, לפני שנשמע את ההתייחסות של משרד האוצר?

אלי כהן: דני, בבקשה.

<דני מזרחי: לגבי עניין ההון העצמי, אי עמידה בהון העצמי.

<דני מזרחי: לגבי החברות הציבוריות, יש דוחות ויש הון עצמי ויש משרד מבקר.

<דני מזרחי: דווקא לגבי היחידים, הקטנים יותר, שהדוח אצלם הוא דוח שיוצא פעם בשנה, מי יכול לאכוף, מי יכול לדעת?

<דני מזרחי: די בהצהרה שלהם לגבי ההון העצמי.

<דני מזרחי: הרי הון עצמי של 300,000-400,000 אדוני - - -

אלי כהן: מדובר כאן במסגרת החוק שזה חייב להיות פיקדון, ככה פתרו את זה.

אלי כהן: נכון שזה יותר דרקוני, אבל אנחנו מעדיפים שאנשים יתאגדו כחברות ולא ייתנו יחידים מהכיס הפרטי, מכיס ימין לכיס שמאל.

אלי כהן: זו השיטה שהם קבעו בה.

אלי כהן: אנחנו מעדיפים שזה יהיה חברות, חברות יהיה יותר ברור, יותר מפוקח, יותר שקוף.

<עודד אופק: רק הערה אחת בכלל לגבי כל הפרק של האכיפה, גם העיצומים הכספיים וגם אחר כך הנושאים הפליליים.

<עודד אופק: אנחנו רק רוצים להבהיר את ההבהרה מצדכם, שכמובן הפרק הזה חל רק על עילות שיקומו לאחר כניסתו לתוקף של החוק.

<ברוך לוברט: יש התייחסויות בהוראות מעבר גם.

אלי כהן: ברוך, אני רוצה שהסוגיה, יש לנו את הגופים החוץ בנקאיים ויש לנו את הגופים הבנקאיים, על אותן הפרות צריכה להיות אותה סנקציה.

אלי כהן: יש שתי אפשרויות, או לשנות את הסנקציה לבנקים או להשוות כאן את הסנקציה.

חיים ילין: להחמיר.

חיים ילין: אם מחמירים, מחמירים לכולם.

<ברוך לוברט: יש פה למעשה שתי אפשרויות, יש פה חקיקה מעודכנת ויש חקיקה של בנקאות שהיא חקיקה ישנה והיא לא מעודכנת.

<ברוך לוברט: השאלה היא אם לקחת את החקיקה המעודכנת ולהחזיר אותה אחורה למצב בבנקאות, או לקחת את הבנקאות ולשדרג אותה קדימה לנורמות שנהוגות היום.

<ברוך לוברט: אנחנו חושבים שזו הנורמה הנכונה, היא גם מותאמת למה שקיים ברגולטורים האחרים, לפחות בחקיקה העדכנית של הרגולטורים הקיימים.

<ברוך לוברט: אנחנו חושבים שזה לא נכון יהיה עכשיו, בגלל ההשוואה, ובטח בהקשר לדוגמה של הטעיה של לקוחות, הפרק הצרכני הוא פרק כל כך משמעותי מבחינתנו בחוק הזה, לקחת היום את ההפרות האלה ולקחת אותן אחורה ולהגיד שלא יהיה בגינן עיצומים, או שההפרות הן לא מספיק חמורות, אני חושב שזה לא נכון.

אלי כהן: ברוך, אנחנו בעם ישראל.

אלי כהן: אמרת לנו שדרוג, אנחנו אוהבים שדרוגים, לכן אנחנו בעד הנושא של השדרוג, אבל יחד עם זאת לא יכול להיות מצב שבסוף היום יהיה צו ש - - -

חיים ילין: ששני אנשים ישלמו מחיר אחר.

אלי כהן: לכן מה שאני אומר, יש לנו את הזמן, או שתסכמו, או משרד האוצר או לבד מול בנק ישראל, תגידו לפרוטוקול שהולכים לשנות את החוק של בנק ישראל ושם לקבוע את אותם צעדים.

אלי כהן: תגידו שזה מה שאתם, משרד האוצר, מתכוונים להגיש, תיקון חוק, מסכים לזה.

אלי כהן: אם תגידו שאתם לא מתכוונים, לא רוצים, לא הולכים לשנות, כאן יהיה מדובר בקנס וכאן הבן אדם יילך לכלא, זה משהו שהוא לא מידתי וסביר ובשונה ממני, אתה משפטן, אני חושב שיש כאן משהו שהוא לא סביר.

<ורד קירו-זילברמן: רק לחדד, אנחנו גם נתנו דגש, וזה עשינו בשילוב עם המחלקות המתאימות במשרד המשפטים, על הפן הצרכני.

<ורד קירו-זילברמן: ככל שאנחנו מסתכלים על חוק הגנת הצרכן, יש שם בהחלט עבירה פלילית שנושאת מאסר בצידה על דבר העלול להטעות צרכן.

<ורד קירו-זילברמן: אז בעניין של הבנקים ייתכן שבאמת העניין ראוי לבדיקה, אבל בכל הנושא הצרכני, וזו הייתה השוואה לצרכנים אחרים במשק, הדבר הזה חל, על כל בעל עסק או משהו כזה.

<אמיר ונג: אם יורשה לי, קודם כל הבנקים פטורים גם מחוק - - -

אלי כהן: רק אם יש לך משהו לחדש.

<אמיר ונג: יש גם בחוק העונשין קבלת דבר בתחבולה או בניצול מכוון של טעות של הזולת.

אלי כהן: ונג, הנקודה הובהרה.

אלי כהן: אני רוצה רק להגיד למען סדרי הדיון שהדיון שלנו יהיה עד שעה ארבע ועשרים, ביקשנו הארכה על מנת שנספיק עוד סעיפים.

אלי כהן: וברוך, תחשבו על הנקודה הזו.

אלי כהן: תגידו שאו שאתם משנים את זה לרמת הבנקים, או שבנק ישראל כאן, תגידו שמתכוונים להגיש במהלך המושב הבא תיקון, על מנת שאנחנו נוכל להגיד לאנשים שכולנו נהיה בפני חוק שווה.

אלי כהן: ברוך, אנחנו נמשיך עכשיו, נגמור עד לסימן ב'.

<ברוך לוברט: למעשה אנחנו קוראים עכשיו מספר סעיפים שמתייחסים בהקשר הזה של העיצום, הליכי העיצום, הודעה על כוונת חיוב, דרישות לתיקון.

<ברוך לוברט: אני אתחיל לקרוא.

<ברוך לוברט: (מקריא): 72.

<ברוך לוברט: דרישה לתיקון הפרה מנושא משרה בקשר לניגוד עניינים.

<ברוך לוברט: נוכח המפקח כי נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד הפר הוראה שבשלה ניתן להטיל עליו עיצום כספי, כאמור בסעיף 71(ב) או (ג), או שנותן שירותים פיננסיים הפר הוראה, כאמור בסעיף 71(ב)(13), ידרוש ממנו בטרם יטיל עליו עיצום כספי כאמור לתקן את ההפרה, ויתרה בו, בכתב, כי אם לא תתוקן ההפרה בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה לפי סעיף קטן זה תימסר לו הודעה על כוונת חיוב לפי סעיף 73.

<ברוך לוברט: לא תיקן נושא המשרה או נותן השירותים הפיננסיים את ההפרה כאמור בסעיף קטן (א), רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה.

<ברוך לוברט: 73.

<ברוך לוברט: הודעה על כוונת חיוב.

<ברוך לוברט: היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 71 (בפרק זה – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי אותו סעיף, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי (בפרק זה – הודעה על כוונת חיוב).

<ברוך לוברט: בהודעה על כוונת חיוב יציין המפקח, בין השאר, את אלה: המעשה או המחדל (בפרק זה – המעשה) המהווה את ההפרה; סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו; זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיך לעניין זה מבין עובדיו, בהתאם להוראות סעיף 74; הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות סעיף 76, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין הסעיף האמור.

<ברוך לוברט: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב, זכאי לקבל לידיו את כל המידע הנוגע להפרה שלדעת המפקח נחוץ לשם קבלת החלטה לפי סעיף 75 ושאין מניעה לגלותו על פי כל דין; מידע כאמור יועמד לרשות המפר אצל המפקח ממועד מסירת ההודעה כאמור.

<ברוך לוברט: 74.

<ברוך לוברט: זכות טיעון.

<ברוך לוברט: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 73 רשאי לטעון את טענותיו בכתב או בעל פה לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדיו לעניין זה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי המפקח להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.

<ברוך לוברט: במהלך הדיון בהפרה ינוהל פרוטוקול שישקף את הנאמר והמתרחש בדיון והנוגע להליך; המפר זכאי לקבל בתום הדיון או סמוך לאחר מכן עותק של הפרוטוקול.

<ברוך לוברט: 75.

<ברוך לוברט: החלטת המפקח ודרישת תשלום.

<ברוך לוברט: המפקח יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי סעיף 74, אם להטיל על המפר עיצום כספי ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 77.

<ברוך לוברט: החליט המפקח לפי סעיף קטן (א) – להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו.

<ברוך לוברט: שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.

<ברוך לוברט: בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט המפקח את נימוקי החלטתו.

<ברוך לוברט: לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות סעיף 74 בתוך התקופה האמורה באותו סעיף, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

<ברוך לוברט: 76.

<ברוך לוברט: הפרה נמשכת והפרה חוזרת.

<ברוך לוברט: בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.

<ברוך לוברט: בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 71 בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

חיים ילין: זה עניין מהותי.

חיים ילין: מי שאתה רואה חוזר עוד פעם על עבירה וחוזר עוד פעם על עבירה, אנחנו ממשיכים להחזיק אותו עם הרישיון והוא ימשיך לעשות את אותו דבר?

<ברוך לוברט: ראשית, זה נכון שצריך לבחון את ההפרה ואת ההישנות שלה, זה כמובן יכול להיות שיקול לביטול הרישיון, אבל זה מופיע - - -

חיים ילין: לדעתי מי שחוזר, אין.

<ברוך לוברט: כמובן שהפרה חוזרת שוב ושוב וכשהעיצומים מוטלים שוב ושוב ואותו בעל רישיון חוזר על אותן הפרות, אז כמובן שאחד מהשיקולים לביטול הרישיון זה גם הנושא הזה, הפרות שחוזרות ונשנות.

<ברוך לוברט: לכן אני חושב שזה עונה לאפשרות הזאת.

אלי כהן: ברוך, תמשיך בבקשה.

<ברוך לוברט: (מקריא): 77.

<ברוך לוברט: סכומים מופחתים.

<ברוך לוברט: המפקח אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).

<ברוך לוברט: השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה ובשיעורים שיקבע.

<ברוך לוברט: 78.

<ברוך לוברט: סכום מעודכן של העיצום הכספי.

<ברוך לוברט: העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיך לכך בהתאם להוראות סעיף 75(ד) – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 88 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי המפקח או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

<ברוך לוברט: סכומי העיצום הכספי הקבועים בסעיפים 70 ו-71 יתעדכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר בשנה הקודמת; הסכומים האמורים יעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<ברוך לוברט: המפקח יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

<ברוך לוברט: 79.

<ברוך לוברט: המועד לתשלום העיצום הכספי.

<ברוך לוברט: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 75.

<ברוך לוברט: 80.

<ברוך לוברט: הפרשה הצמדה וריבית.

<ברוך לוברט: לא שילם המפר עיצום כספי במועד ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (בפרק זה – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.

<ברוך לוברט: 81.

<ברוך לוברט: גבייה.

<ברוך לוברט: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה ועל גבייתו יחולו הוראות חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995.

<ברוך לוברט: אני אסביר בקצרה.

<ברוך לוברט: בסעיפים האלה שקראנו, אלה סעיפים שמתארים את ההליך המנהלי שעל המפקח לנקוט כשהוא בא להטיל עיצום כספי.

<ברוך לוברט: הוא כמובן מודיע על הכוונה הזאת למפר, הוא חייב לאפשר לו שימוע, הוא חייב למסור לו את כל המידע שדרוש למפר כדי לדעת איזו הפרה מיוחסת לו.

<ברוך לוברט: ההערות שמסומנות פה באדום אלה הערות של הייעוץ המשפטי לכנסת, אלה תוספות כמו בהקשר הזה, שכמובן תהיה חובה במהלך הדיון בהפרה לנהל פרוטוקול ושהמפר יהיה זכאי לקבל את זה כדי גם לראות את ההחלטה וגם לראות את הנימוקים שלה.

<ברוך לוברט: והוראות לגבי דרישת התשלום ואופן העדכון של סכומי העיצומים.

אלי כהן: תודה, ברוך.

אלי כהן: אם יש התייחסויות למה מבין הסעיפים, אנחנו נבקש לשמוע.

<עודד אופק: הערה לסעיף 74.

<עודד אופק: אנחנו מצאנו להציע, יש כאן טיעון בעל פה ובכתב.

<עודד אופק: אנחנו למדים מניסיוננו המצטבר שהרבה פעמים חלק מהדברים אכן ניתן להביע בכתב, וכך נעשה בדרך כלל ההליך, יחד עם זאת מבקשים בנוסף על כך טיעון בעל פה.

<עודד אופק: אנחנו לא רוצים להכביד כמובן על המפקח שבכל מקרה יידרש לתת טיעון בעל פה או בכתב, אך באותם מקרים שהמפקח ימצא שזה משרת את הבירור של התלונה וכמובן שהמפוקח יבקש את זה, לאפשר טיעון בכתב וגם בעל פה.

<עודד אופק: יש כאן בכתב או בעל פה.

אלי כהן: ברוך, תרשום.

<עודד אופק: באופן כללי יש כאן

<עודד אופק: שימוש, שאגב נעשה גם בחוקים אחרים, כתוב כאן כבר 'המפר', המפוקח הוא לא בהכרח מפר מרגע שהוא מקבל את ההודעה על הכוונה להטיל עיצום כספי.

<עודד אופק: יכול להיות שיש לו טיעונים ויכול להיות שהוא לא מפר בסופו של דבר.

אלי כהן: איפה אתה רואה שרשום 'המפר'?

<עודד אופק: בכל מקום, בכל הסעיפים שמצוין שתועבר הודעה על כוונה להטיל עיצום כספי כתוב 'המפר'.

<אייל בן-ישעיה: ב-73(א), זה מוגדר מראש למען הניסוח.

אלי כהן: בסדר, אם אתה מפוקח על מה ישלחו לך הודעה?

אלי כהן: שולחים לך הודעה אם אתה מפר.

<עודד אופק: לא, אם חושבים שאני מפר.

<עודד אופק: זה לא הופך אותי למפר.

<ברוך לוברט: '

<ברוך לוברט: היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר'.

אלי כהן: עוד הערות, אדוני?

<עודד אופק: כן.

<עודד אופק: אני אשמור את ההערה הזאת לסעיף 87.

אלי כהן: יש עוד התייחסויות?

אלי כהן: ברוך, בבקשה.

<ברוך לוברט: קודם כל לגבי זכות הטיעון.

<ברוך לוברט: לפי חוק הפרשנות 'או' כולל גם את מה שבמשפטים קוראים ו/או.

<ברוך לוברט: לכן ברור שיש אפשרות, ובמקרה המתאים כמובן לדעתנו ראוי שהשימוע או זכות הטיעון תהיה בעל פה וזה גם מה שקורה בפועל.

<ברוך לוברט: לגבי ההערה השנייה, בסעיף 73 ברישא יש לנו הגדרה של מפר, זאת אומרת המפר הוא לצורך הסעיפים האלה מי שיש לנו יסוד סביר להניח שהוא הפר.

<ברוך לוברט: אנחנו קוראים לו לצורך הנוחות מפר, אבל כמובן שבכל פעם שיופיע המפר הכוונה היא לא להחלטה שהוא כבר הפר, אלא רק לאדם שיש יסוד סביר להניח שהוא מפר, הוא עדיין כמובן נהנה מזה שזה בסך הכול יסוד סביר להניח ואין פה הכרעה שהוא הפר.

אלי כהן: תודה, ברוך.

אלי כהן: תקרא את סימן ב', בבקשה.

<ברוך לוברט: (מקריא): סימן ב': התחייבות להימנע מהפרה.

<ברוך לוברט: 82.

<ברוך לוברט: הודעה של האפשרות להגשת התחייבות ועירבון.

<ברוך לוברט: היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי פרק זה, כאמור בסעיף 71, והתקיימו נסיבות שקבע המפקח, בנהלים, באישור היועץ המשפטי לממשלה, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, הודעה שלפיה באפשרותו להגיש למפקח כתב התחייבות ועירבון לפי הוראות סימן זה, במקום שיוטל עליו עיצום כספי לפי הוראות סימן א'; בסעיף זה "היועץ המשפטי לממשלה" – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה.

<ברוך לוברט: 83.

<ברוך לוברט: תנאי ההתחייבות וגובה העירבון.

<ברוך לוברט: בכתב ההתחייבות יתחייב המפר להפסיק את הפרת ההוראה כאמור בסעיף 82 ולהימנע מהפרה נוספת של אותה הוראה בתוך תקופה שיקבע המפקח ושתחילתה ביום מסירת כתב ההתחייבות, ובלבד שהתקופה האמורה לא תעלה על שנתיים (בפרק זה – תקופת ההתחייבות).

<ברוך לוברט: המפקח רשאי לקבוע בכתב ההתחייבות תנאים נוספים שעל המפר להתחייב ולעמוד בהם בתקופת ההתחייבות במטרה להקטין את הנזק שנגרם מההפרה או למנוע את הישנותה.

<ברוך לוברט: בנוסף לכתב ההתחייבות יפקיד המפר בידי המפקח עירבון בסכום העיצום הכספי שהמפקח היה רשאי להטיל על המפר בשל אותה הפרה, בהתחשב בקיומם של מקרים, נסיבות ושיקולים שנקבעו לפי סעיף 77(ב).

<ברוך לוברט: 84.

<ברוך לוברט: תוצאות הגשת כתב התחייבות ועירבון או אי הגשתם.

<ברוך לוברט: הגיש המפר למפקח כתב התחייבות ועירבון לפי סימן זה, בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה כאמור בסעיף 82, לא יוטל עליו עיצום כספי בשל אותה הפרה; לא הגיש המפר למפקח כתב התחייבות ועירבון בתוך התקופה האמורה, ימציא לו המפקח הודעה על כוונת חיוב בשל אותה הפרה, לפי סעיף 73.

<ברוך לוברט: 85.

<ברוך לוברט: הפרת ההתחייבות.

<ברוך לוברט: הגיש המפר כתב התחייבות ועירבון לפי סימן זה והפר תנאי מתנאי ההתחייבות, כמפורט בפסקאות שלהלן, יחולו ההוראות המפורטות באותן פסקאות, לפי העניין: המשיך המפר, במהלך תקופת ההתחייבות, להפר את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יחלט המפקח את העירבון וימציא למפר דרישת תשלום בשל ההפרה הנמשכת כאמור בסעיף 76(א); חזר המפר והפר, במהלך תקופת ההתחייבות, את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין סעיף 76(ב) ויחולו הוראות אלה: המפקח ימציא למפר הודעה על כוונת חיוב בשל ההפרה החוזרת; שלח המפקח דרישת תשלום בשל ההפרה החוזרת לפי הוראות סעיף 75(ב)(1) או שהמפר לא טען טענותיו בפני המפקח לעניין אותה הפרה כאמור בסעיף 75(ד) יחלט המפקח את העירבון בנוסף להטלת העיצום הכספי בשל ההפרה החוזרת; הפר המפר תנאי מהתנאים הנוספים שנקבעו בכתב ההתחייבות כאמור בסעיף 83(ב) – יחלט המפקח את העירבון לאחר שנתן למפר הזדמנות לטעון טענותיו בכתב לעניין זה.

<ברוך לוברט: לעניין פרק זה יראו בחילוט העירבון לפי הוראות סעיף זה כהטלת עיצום כספי על המפר בשל ההפרה שלגביה ניתן העירבון.

<ברוך לוברט: הופר תנאי מתנאי ההתחייבות כאמור בסעיף זה והפר המפר פעם נוספת את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות, לא יאפשר לו המפקח להגיש כתב התחייבות נוסף לפי הוראות סימן זה בשל אותה הפרה.

<ברוך לוברט: 86.

<ברוך לוברט: השבת עירבון עמד המפר בתנאי כתב ההתחייבות שמסר לפי סימן זה, יוחזר לו, בתום תקופת ההתחייבות, העירבון שהפקיד; העירבון, למעט אם היה ערבות בנקאית, יוחזר בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום הפקדתו עד יום החזרתו.

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: למעשה סימן ב' מדבר על אפשרות שיש למפקח, כשיש לו יסוד סביר להניח שאדם הפר הוראה מההוראות לפי החוק, ללכת לפרוצדורה שהיא התחייבות להימנע מהפרה, זאת אומרת לאפשר למפר להתחייב בכתב התחייבות שהוא לא יחזור לתקופה של שנתיים על אותה הפרה ולתת עירבון, כשלמעשה גובה העירבון הוא בגובה העיצום שהיה מוטל על המפר אם היה מתקיים הליך ההפרה.

<ברוך לוברט: לאחר מכן, במהלך בתקופה הזאת, ככל שיש הפרה אז מחולט העירבון וגם אותה הפרה נחשבת כהפרה חוזרת, על כל ההשלכות שלה, לפי ההוראות שקראנו בחלק הקודם.

אלי כהן: האם יש התייחסויות?

<עודד אופק: לגבי הנושא של כתב ההתחייבות, אנחנו היינו רוצים, בדומה להסדר להימנעות מנקיטת הליכים שחל בחוק ניירות ערך, שזה לא יוכל לשמש כראיה, שזה בלי הודאה בעובדות או בטענות משני הצדדים, כדי שזה לא יוכל לשמש אחר כך כראיה כנגד הגוף המפוקח במקרה של הליך פלילי.

<עודד אופק: זו ההערה, אדוני.

<אביעד לחמנוביץ: רק להבהיר, ואם אפשר להבהיר את זה גם בנוסח, שגם בהליך של התחייבות להימנע מהפרה וככל שיש לאחר מכן חילוט של העירבון, כל המנגנון שיש בעניין העיצום הכספי של טיעון בעל פה ובכתב אפשרות להפחית את העיצום יחול גם פה, כי אחרת משהו שנועד להיות מקל יותר עלול להפוך להליך חמור יותר, שניתן כתב התחייבות להימנע ולאחר מכן העירבון מחולט בלי אפשרות להשמיע טיעונים.

אלי כהן: יש עוד הערות, בבקשה?

אלי כהן: ברוך, אם תוכל להתייחס לנקודות שהעלו החברים.

<ברוך לוברט: לגבי ההערה הראשונה, אנחנו נבדוק את זה.

<ברוך לוברט: אני מפנה להוראה שקראנו אותה קודם, בהליך העיצום הכספי, שכמובן שכל ההליך המנהלי והתשובות של המפר לא ישמשו כראיה בהליכים פליליים ובהליכים אזרחיים נגדו.

<ברוך לוברט: אנחנו נבדוק שוב את ההערה הראשונה.

<ברוך לוברט: לגבי ההערה השנייה, אני חושב שזה ברור מהנוסח, אנחנו נבדוק את זה שוב.

<ברוך לוברט: גם צריך לזכור, אנחנו מדברים על סימן ב' שהוא חלק מהפרק הכללי וסימן א', למעשה, היו כל ההליכים של הטלת עיצום חלק מפרק י"ב, וכמובן שההליכים שקראנו בסימן א' יחולו גם על סימן ב'.

<ברוך לוברט: אבל, שוב, אנחנו נבדוק את זה, אם יהיה צורך בהבהרה, אנחנו נוסיף.

<עודד אופק: אפשר הערה טכנית ממש קצרה?

אלי כהן: כן, בבקשה.

<עודד אופק: בסעיף 82, נראה לי שזה צריך להיות 'הודעה על האפשרות', במקום 'הודעה של האפשרות'.

אלי כהן: בסדר גמור.

<ברוך לוברט: אני אקרא את סימן ג'.

<ברוך לוברט: (מקריא): סימן ג': הוראות שונות.

<ברוך לוברט: 87.

<ברוך לוברט: עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר.

<ברוך לוברט: על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 71 ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

<ברוך לוברט: 88.

<ברוך לוברט: ערעור.

<ברוך לוברט: על החלטה סופית של המפקח לפי פרק זה ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.

<ברוך לוברט: אין בהגשת הערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המפקח או שבית המשפט הורה על כך.

<ברוך לוברט: החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי או הופקד עירבון לפי הוראות פרק זה, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי או על החזרת העירבון, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת או יוחזר העירבון, לפי העניין, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו או הפקדתו עד יום החזרתו.

<ברוך לוברט: 89.

<ברוך לוברט: איסור שיפוי וביטוח.

<ברוך לוברט: על אף האמור בכל דין ובלי לגרוע מהוראות סעיפים 262 עד 264 לחוק החברות – אין לבטח, במישרין או בעקיפין, אדם מפני עיצום כספי שיוטל עליו לפי פרק זה, והתקשרות בחוזה לביטוח כאמור – בטלה; נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על אדם אחר לפי פרק זה, ובעל שליטה בתאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על התאגיד, על נושא משרה בו או על עובד בתאגיד והוראה או התחייבות לתשלום או לשיפוי כאמור – בטלה.

<ברוך לוברט: (1) על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן לשפות או לבטח אדם בשל הוצאות שהוציא בקשר עם הטלת עיצום כספי בעניינו, לרבות הוצאות התדיינות סבירות ובכלל זה שכר טרחת עורך דין ולרבות בדרך של שיפוי מראש; לא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי או לביטוח לפי פסקה (1) של נושא משרה בתאגיד, אלא אם כן נקבעה בתקנון התאגיד הוראה המתירה זאת.

<ברוך לוברט: 90.

<ברוך לוברט: פרסום.

<ברוך לוברט: הטיל המפקח עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם באתר האינטרנט של המפקח את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי: דבר הטלת העיצום הכספי; מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה; סכום העיצום הכספי שהוטל; אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה; פרטים אודות המפר, הנוגעים לעניין; שמו של המפר – ככל שהמפר הוא נותן שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: הוגש ערעור לפי סעיף 88 יפרסם המפקח את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.

<ברוך לוברט: על אף הוראות סעיף קטן (א)(6) רשאי המפקח לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד שאינו נותן שירותים פיננסיים, אם סבר שהדבר החוץ לצורך אזהרת הציבור.

<ברוך לוברט: על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המפקח פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרסום לפי סעיף זה שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור; פרסום כאמור בסעיף קטן (א) בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים.

<ברוך לוברט: השר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

<ברוך לוברט: 91.

<ברוך לוברט: שמירת אחריות פלילית.

<ברוך לוברט: תשלום עיצום כספי או מתן כתב התחייבות ועירבון לפי פרק זה לא יגרעו מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, המנויות בסעיף 71, המהווה עבירה.

<ברוך לוברט: שלח המפקח למפר הודעה על כוונת חיוב או הודעה על האפשרות להגיש התחייבות ועירבון בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות המצדיקות זאת.

<ברוך לוברט: הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו המפקח הליכים לפי פרק זה בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי או הפקיד עירבון, יוחזר לו הסכום ששולם או העירבון שהופקד בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום או יום הפקדת העירבון, עד יום החזרתו.

<ברוך לוברט: פה יש סדרה של הוראות.

<ברוך לוברט: גם נושא של פרסום, כשיש הטלה של המפקח על עיצום כספי, אז כמובן יש חשיבות גם מבחינת הציבור שיידעו על כך ולכן יש הוראות שעוסקות בפרסום לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוטל עליו עיצום כספי.

<ברוך לוברט: יש הוראה שעוסקת בכך שאם על מעשה אחד, שבגינו יש הפרה של הוראה מההוראות לפי החוק שלנו, ואם אותו מעשה, יש גם הפרה של הוראה של חוק אחר, לדוגמה חוק איסור הלבנת הון, אז יש הוראה שמנסה לגדר את אפשרות הטלת העיצום הכספי שיוטל על אותו מפר רק עיצום כספי אחד.

<ברוך לוברט: קראנו הוראה אחת שעוסקת לגבי הפרוצדורה של ערעור על החלטה של המפקח ויש סעיף אחד שעוסק באיסור שיפוי וביטוח.

<ברוך לוברט: כמובן צריך לזכור, זו הוראה שלקוחה מחוקי הפיקוח שלנו, הוראה שגם מופיעה בחוק ניירות ערך שלמעשה באה לקבוע שאסור לבטח או לשפות נושא משרה מפני הפרה.

<ברוך לוברט: עיקר העיצום הכספי שמוטל, כמובן יש פה אלמנט של הרתעה ולכן חשוב לנו שלא תהיה אפשרות לשפות או לבטח נושא משרה הנותן שירותים פיננסיים מראש בגין האפשרות להטיל עליו עיצום כספי.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: דני, בבקשה.

<דני מזרחי: כל נושא משרה, כמו שאני מבין, הוא מקורב למנכ"ל.

<דני מזרחי: אצלי יש שבעה נציגי שירות על הדלפקים וכל אחד מוגדר נושא משרה.

<דני מזרחי: אם חלילה מחר בבוקר תהיה לו הפרה והוא עשוי לשלם קנס של 100,000 שקלים, אדוני, ראשית אני חושב שאני צריך, כשאני מראיין עובדים, להודיע להם על הסיכוי שהם יכולים להיקנס, שנית, מי ירצה לעבוד בגוף כזה שהוא יכול לקבל קנס?

<דני מזרחי: אני מבין מה מטרת החוק, על מנת להרתיע, אבל, רבותיי, אלה עובדי משכורת של 7,000-8,000 שקלים, אם עובד שלי יידע שהוא יקבל 100,000 שקלים קנס זה אבוי ואבוי לי.

אלי כהן: דני, למיטב ידיעתי אתה מנהל חברה ציבורית ויש הגדרה ברורה מי הם נושאי משרה וזה גם קיים כחלק ממושא של סוגיות של הרשות לניירות ערך.

אלי כהן: דיברנו על זה גם בפעם הקודמת, בדיוק מה ההבחנה בין נושא משרה ללא, גם התייחסות לנושא מחוק החברות.

אלי כהן: ברוך, אם ירצה, הוא אחרי זה יוכל להשלים.

<עודד אופק: נקודה לגבי איסור שיפוי וביטוח, היא נוגעת לא רק לנושאי משרה, אלא בכלל לאנשים שעובדים.

<עודד אופק: זו הערה שאנחנו העלינו בהרחבה במכתב והוועדה ראתה את ההתייחסות שלנו.

<עודד אופק: החשש הוא אכן מסטגנציה בגופים האלה.

<עודד אופק: אנחנו ערים היטב לכך שזו חקיקה פיננסית שקיימת בכל החוקים הפיננסיים, אנחנו לא טומנים ראשנו בחול, מה שנקרא, ומסתירים עינינו מהנושא הזה.

<עודד אופק: יחד עם זאת אנחנו רוצים כן להסב את תשומת לב הוועדה שמדובר בחקיקה חדשה, משמעותית מאוד, שתחול החל מאיזה שהיא נקודה על ציבור מאוד מאוד גדול של נותני השירותים הפיננסיים.

<עודד אופק: לכל הפחות אולי לאפשר, וגם את זה אנחנו הצענו, איזה שהיא תקופת מעבר שבה לא תחול ההוראה הזו של איסור השיפוי וביטוח, כדי לאפשר לכל האנשים, לכל העובדים, לכל מי שחוטף את גל ההלם הזה של החוק, להיערך אליו, לכל הפחות בנושא הזה, אותה סטגנציה, אותו פחד של עובדים שאני צריך לקבל או עובדים שכעת יעזבו, לפחות שיהיו לי איזה שהם כלים להתמודד איתם, לפחות בטווח הקצר, אחרי הכניסה של החוק לתוקף.

אלי כהן: שמענו סיכוי לא גבוה.

אלי כהן: אני רק רוצה להגיד לך שאני חושב שהמטרה של החוק הזה היא לא ליצור הפחדה, נהפוך הוא, לקחת דווקא את התחום של המימון החוץ בנקאי ולהפוך אותו למוסדר, לכמה שיותר לגיטימי ומפוקח מתוך מטרה שהוא יצמח.

אלי כהן: לא במטרה להרוג אותו אלא במטרה למסד אותו ולתת לו גם את המעטפת הרגולטורית על מנת שהוא יהיה בתחום הזה.

<רועי קירשנר: אני עורך דין קירשנר, אני יועץ לנותני שירותי מטבע קטנים ובינוניים, כמות די נכבדת, מצפון עד דרום.

<רועי קירשנר: עוד פעם, ההתייחסות שלי היא לא התייחסות ספציפית לאף סעיף, ואני חוזר עוד פעם על מה שאני אומר, כי אני רואה את מה שקורה היום בשטח.

<רועי קירשנר: אני יכול להגיד לכם - - -

אלי כהן: אני מבטיח לך, אני יודע שאתה רשום לדבר, אנחנו נסיים את הסעיף הזה ואני אתן לך - - -

<רועי קירשנר: זה משהו שהוא - - -

אלי כהן: אני אתן לך לדבר בצורה כללית.

אלי כהן: האם יש לנו עוד הערות לסימן ג'?

<עודד אופק: שתי הערות.

<עודד אופק: אחת, הערה למחשבה, אנחנו גם הערנו את זה במכתב, האם לא נכון שהגוף שיהיה אמון על ערעורים יהיה המדור הכלכלי של בית המשפט, שהוא הגוף המומחה לדון בנושאים כלכליים ולא בית משפט שלום רגיל שאין לו את הכלים או היכולות להתמודד עם השאלות הפיננסיות שעשויות לעלות בהקשר זה?

<עודד אופק: זו נקודה למחשבה, מבחינתנו אנחנו אדישים לתוצאה.

אלי כהן: משרד המשפטים, תחשבו על הנקודה הזאת.

אלי כהן: לא צריכים תשובה עכשיו, אבל אני רוצה שתחשבו עליה.

<עודד אופק: לגבי סעיף 87, על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מהוראות החוק, אנחנו רק נבקש, קצת בדומה לחוק השקעות משותפות בנאמנות, יש מקרים, חלק מההפרות כאן, לדוגמה, שלא נתתי גילוי מהותי או שלא נתתי גילוי בכלל, זה יכול להיות לצורך העניין שטנץ של הסכמים שאני מעביר ואני מפר את אותה הפרה באותו טווח זמנים בגין אותן נסיבות ואותן עילות באותו זמן.

<עודד אופק: לא יהיה נכון, בגין אותו רצף של מקרים, שתקום סמכות אכיפה להטלת עיצום כספי על כל אחד מהמקרים בנפרד.

<עודד אופק: היינו מבקשים שתהיה הוראה ספציפית שתבוא ותגיד שאם זה נבע מאותם מקרים או מאותן נסיבות, אז זה ייחשב כהפרה אחת.

<עודד אופק: שלא יטילו בגינה מספר עיצומים כספיים.

<עודד אופק: עוד דבר אחד קטן, סעיף 90(א), הפרסום הוא מאוד מאוד חשוב, הפרסום של העיצומים הכספיים.

<עודד אופק: אחת מהדרכים שהגופים המפוקחים יכולים ללמוד על מה הם צריכים להיזהר ואיך לנהוג זה באמת מהעיצומים הכספיים שמוטלים.

<עודד אופק: יחד עם זאת דבר אחד שחסר כאן, והייתי מבקש שתשקלו בכל זאת להכניס אותו, זה מה יהיו הנימוקים המשפטיים או הנימוקים בכלל שהגופים עצמם העלו ונדחו על ידי המפקח, כי זה לא מופיע כאן.

<עודד אופק: זה יכול ללמד את הגופים המפוקחים מבחינת איך הם צריכים לנהוג.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: ברוך, יש לך התייחסות לאחת הנקודות שעלו כאן?

אלי כהן: לא חייבים.

<ברוך לוברט: לגבי הרצף, דווקא לגבי הרצף של ההפרות, אנחנו נבדוק את זה ויכול להיות שניתן הבהרה בנושא הזה.

<דני מזרחי: הבטחתם הבהרה לגבי נושא המשרה, מאוד מטריד אותי, אדוני היושב ראש.

<דני מזרחי: נושא משרה, כל מי שמקורב למנכ"ל, כמעט כל מי שעובד - - -

אלי כהן: מקורב זה קרבה פיזית?

<ברוך לוברט: אפשר להקריא שוב את ההגדרה של נושא משרה בחוק החברות, הקראנו אותה בישיבה הקודמת.

<ברוך לוברט: לא ניתן, אפילו בפרשנות יצירתית, להכניס פקיד או גם טלר להגדרה של נושא משרה.

<דני מזרחי: תודה.

אלי כהן: ברוך, תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו סיימנו סימן ג'.

אלי כהן: בבקשה, קירשנר.

<רועי קירשנר: אז כמו שאמרתי, אמרתי וחזרתי על זה כמה פעמים ודיברנו על זה עוד בשלב השימועים.

<רועי קירשנר: אתם צריכים להבין מה קורה היום בשטח.

<רועי קירשנר: אני יכול להגיד לכם שביום חמישי התקשר אליי לקוח שהוא נותן שירותי מטבע בירושלים, הוא קיבל הודעה מהבנק שלו, שיש לו מעל 200 סניפים בארץ, שמה-1 באפריל הוא יכול לקבל שירות אך ורק בתל אביב, כי הבנק הקצה שירות לנותני שירותי מטבע לשלושה סניפים בארץ.

<רועי קירשנר: זה אחד משני הבנקים הגדולים במדינה.

<רועי קירשנר: אז אפשר לכתוב את החוק הזה, ושים לב שאני גם לא מתעכב בכלל על הסעיפים, כן לא, למה לא, צריך להסדיר את מערכת היחסים הזאת.

<רועי קירשנר: אני חוזר ואומר את זה כי זה הולך למקום לא טוב.

<רועי קירשנר: המקום לא טוב, אני גם לא נכנס כרגע לסיבות, אבל צריך להבין, יכולה להיות מחשבה לתת סמכות לרגולטור הזה לשבת עם המפקח על הבנקים, לא יודע אם צריך להגדיר את זה בחוק, אני לא יודע באיזה מהמקומות, ולהסדיר את מערכת היחסים הזאת.

<רועי קירשנר: כי לא יעזור, נותן שירותי מטבע בלי חשבון בנק לא יכול לעבוד.

<רועי קירשנר: נתנו לבנקים בהוראת ניהול מנהלי תקין 411 אפשרות לסירוב סביר מסיבות של איסור הלבנת הון, הרגולציה היחידה שקיימת היום לנותני שירותי מטבע או איפה שהם מוגדרים זה בחוק איסור הלבנת הון וכל הסיבה שהם מסרבים לפתיחת חשבון זה מסירוב סביר ב-411 מסיבות של הלבנת הון.

<רועי קירשנר: אז לאן זה יוביל אותנו?

<קריאה: אין לנו חשבון בנק, לא פותחים לנו חשבון.

<קריאה: יש לנו כסף והם לא פותחים לנו חשבון.

אלי כהן: למה לא פותחים?

<קריאה: הבנקים אומרים שזה להלבנת הון, הם לא יכולים לעשות את זה.

<קריאה: אנחנו אנשים מסודרים והם לא רוצים לפתוח חשבונות.

אלי כהן: יש כאן את נציגי בנק ישראל, אני מציע שתשלחו מכתב - - -

<קריאה: בבקשה, שנציג בנק ישראל יענה.

אלי כהן: היא לא תוכל לענות, מכיוון שאני לא מכיר את המקרה ואני בטוח שגם הם לא מכירים את המקרה - - -

<רועי קירשנר: אדוני היושב ראש, אני מוכן לשלוח לך כמה וכמה תלונות ש- - -

אלי כהן: אני יודע שבנק ישראל עובד בצורה מסודרת, אני מציע שתשלחו להם פנייה ואם לא תקבלו תשובה עניינית תוכלו להעביר את זה גם אלינו ונוכל באמת לבדוק את זה.

אלי כהן: אז עורך דין קירשנר התייחס, עורך דין לחמנוביץ, ממימון ישיר, תרצה להוסיף עוד משהו?

אלי כהן: לא, אוקיי.

אלי כהן: חברים, קודם כל אני מודה לכם.

אלי כהן: אנחנו סיימנו את סימן ג', אנחנו נתחיל את הישיבה הבאה בהקראה של סעיף 92.

אלי כהן: מבחינת סדרי הדיונים, אחת, וגם לך, עורך דין קירשנר, כל מי שיש לו הערות, הבהרות, הסתייגויות, וטרם שלח, אני מבקש שישלח עד סוף החודש על מנת שנוכל לבוא ולתת התייחסות.

אלי כהן: אנחנו צריכים להכניס את זה לנוסח ולכן אם יש לך משהו שמפריע לך, או לחילופין משהו שאתה חושב שאפשר לשנות, לתקן או להוסיף, אז אני חוזר ואומר כאן, תוכל לשלוח, אבל לא יאוחר מעד סוף חודש מרץ.

אלי כהן: כאמור, כבר יש חלק ששלחו, אנחנו כבר מעלים, אריאלה, את כל ההערות והמסמכים, דרך הייעוץ המשפטי, והכול עולה לאתר הוועדה.

אלי כהן: לנו נשארו עוד שני דיונים.

אלי כהן: יש לנו דיון אחד שבו אנחנו נקרא את סעיפים 92 עד 120, שהם אפילו יותר פשוטים, מכיוון שחלקם הם סעיפים כלליים, תחולה, שונות וכן הלאה, ולאחר מכן הישיבה הבאה לאחר מכן תהיה ישיבה שנעבור על ההסתייגויות ונעבור להצבעות.

אלי כהן: זה גם לוח הזמנים שאני ארצה שאנחנו נתכנס.

אלי כהן: לעניין אם זה יהיה לפני הפגרה או אחרי הפגרה, אנחנו נתאם את זה מול נציגי משרד האוצר ומנהלת הוועדה תוציא זימון.

אלי כהן: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.