ועדת המשנה לתחבורה ציבורית, כנסת 20, פרוטוקול מספר 7, 2016-02-22 14:30

דב חנין: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לתחבורה ציבורית.

דב חנין: אני מקדם בברכה את האורחות והאורחים היקרים שהגיעו לישיבה הזאת.

דב חנין: אני שמח לראות את כולכם וכולכן פה.

דב חנין: בהמשך, הצטרפו אלינו גם חברי כנסת, אבל אנחנו נתחיל את הישיבה כי אנחנו בלוח זמנים מאוד צפוף - ישנן ישיבות סיעה, וחברים נוספים הצטרפו אלינו בהמשך.

דב חנין: אנחנו מקיימים היום דיון מיוחד של ועדת המשנה של ועדת הכלכלה לענייני תחבורה ציבורית בסוגיית התחבורה הציבורית ביישובים ערבים.

דב חנין: אני רוצה להקדים ולומר שאין נושא שבו האפליה של הציבור הערבי הייתה כל כך בוטה וקיצונית כמו נושא התחבורה הציבורית.

דב חנין: אנחנו מדברים על ציבור שהוא בדרך כלל עני יותר, מרוחק ממרכזי תעסוקה בהשכלה.

דב חנין: למרות זאת, שירותי התחבורה הציבורית שהיו לציבור הערבי עד לפני כמה שנים היו מעטים, נדירים, לא מספקים, ויצרו מצב שבו אנשים היו צריכים להתבסס על רכב פרטי, כאשר רכב פרטי לא היה בנמצא, ואם הוא היה בנמצא, הוא היה בדרך כלל בחזקת הבעל, לא בחזקת האשה - לדבר הזה היו השלכות מאוד קשות.

דב חנין: אנחנו פה נשמע על העבודה שנעשית בשנים האחרונות.

דב חנין: אני רוצה להקדים ולומר שאכן נעשית במשרד התחבורה עבודה חשובה, בהחלט עבודה שגם מורגשת.

דב חנין: כמה מהפרויקטים אני מלווה באופן אישי - מאז שנבחרתי לכנסת ליוויתי את הפרויקט ברהט.

דב חנין: בהמשך, חל שינוי מסוים בכפר קאסם.

דב חנין: באום-אל-פחם, ידידי, חבר הכנסת ג'אברין, אחרי שנבחרתי לכנסת, קיימתי בשנת 2007 סיור ומפגש באום-אל-פחם, תחת הסיסמה להתחבר לאום-אל-פחם, זה היה אמנם גם כתשובה להתנתק מאום-אל-פחם של ליברמן, אבל אנחנו שמנו דגש על תחבורה ציבורית.

דב חנין: באנו ודיברנו על מוניות שתוכלנה לספק את הצרכים של אום-אל-פחם במקומות שבהם אוטובוסים לא יכולים להגיע.

דב חנין: קיבלנו הרבה הסברים, חלק מההסברים היו למה זה לא אפשרי ולא יכול לקרות.

דב חנין: אני יודע שיש עדיין פערים גדולים, ויש עוד הרבה צרכים שאנחנו נעמוד עליהם בדיון הזה.

דב חנין: אנחנו רואים שכאשר נעשים השינויים, גם גדלים הביקושים.

דב חנין: צומחים הביקושים והתחבורה הציבורית מתחילה למלא את התפקיד החשוב שיכול להיות לה בתוך הרקמה החברתית.

דב חנין: ברשותכם, אני רוצה לפתוח בהצגת נתונים על-ידי רינת, נציגת המ.מ.מ.

דב חנין: - מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שהכינה לנו סקירה קצרה לקראת הדיון הזה.

דב חנין: בבקשה, רינת.

<רינת בניטה: מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<רינת בניטה: אני אתחיל בסקירה קצרה לגבי מאפיינים של האוכלוסייה הזאת, ולמה בעצם דווקא לאוכלוסייה הערבית שמהווה בעצם חמישית מאוכלוסיית המדינה היום, חשוב שיהיו שירותים של תחבורה ציבורית.

<רינת בניטה: בעצם, מסקירה של שנת 2014, אנחנו רואים, כמו שהזכיר חבר הכנסת דב חנין, מחצית מהמשפחות הערביות חיות בעוני בישראל.

<רינת בניטה: הממדים לעומק העוני וחומרתו החמירו בשנת 2014, לעומת השנה שקדמה לה.

<רינת בניטה: שיעור ההשתתפות של ערבים בכוח העבודה הוא מהווה פחות ממחצית.

<רינת בניטה: לשם השוואה - יהודים - כוח ההשתתפות שלהם וכוח העבודה עומד על שני שליש, ועיקר הבעיה של השתתפות במגזר הערבי זה הנושא של השתתפות נמוכה של ערביות שמהווה 28% במגמה של שיפור, אבל זה עדיין נמוך בהשוואה לשיעור ההשתתפות של נשים יהודיות בשוק העבודה.

<רינת בניטה: בנוסף, מעבר לכל העניינים האלה, יש עניין של פערי שכר, שזה מסביר על מאפייני האוכלוסייה.

<רינת בניטה: שיעור המורשים לנהוג באוכלוסייה הוא נמוך מהשיעור שלהם באוכלוסייה, הוא עומד על 16.2%.

<רינת בניטה: עיקר בעלי הרישיון הם גברים.

<רינת בניטה: מכל התמונה הזאת אנחנו רואים שנשים ערביות, אצלן נמצא הצורך העיקרי בשימוש בתחבורה ציבורית, עבורן זה ממש קריטי.

<רינת בניטה: נתחיל ונגיד שבאופן כללי בישראל, שירותי התחבורה הציבורית מפגרים בהשוואה למדינות ה-OECD .

<רינת בניטה: כשאנחנו מסתכלים על הנתון הזה, בעצם תחבורה ציבורית, היא אחד התחומים שבהם ישראל מפגרת במיוחד.

<רינת בניטה: זה פוגע גם ברמת החיים, גם בממדים של איכות הסביבה, ובמדדים של איכות החיים, למשל, איזון של תנאי עבודה.

<רינת בניטה: חוץ מזה שהתחבורה הציבורית בישראל מפגרת בהשוואה ל-OECD, במיוחד יש פה בעיה מול היישובים הערביים שרמת השירותים של התחבורה הציבורית ביישובים הערביים היא נמוכה, בהשוואה ליישובים ברמה סוציו-אקונומית מקבילה.

<רינת בניטה: החל משנת 2010, זאת אומרת, בחמש השנים האחרונות, משרד התחבורה עושה כמה וכמה צעדים בכמה וכמה מישורים כדי לשפר את המצב הזה.

<רינת בניטה: החלטת ממשלה שהתקבלה בדצמבר 2014, מפרטת את הנתונים לגבי שירותי התחבורה הציבורית ביישובים הערביים, ומצביעה על עלייה בעשור האחרון של כ-70%, משירות שניתן ל-81 יישובים בשנת 2005, ל-138 יישובים ב-2014.

<רינת בניטה: לפי הערכות של המשרד עדיין נדרש סכום של כ-600 מיליון שקל על מנת לסגור את הפערים הקיימים, והשרות שניתן ליישובים הערביים לעומת האוכלוסייה הכללית.

<רינת בניטה: את הפער הזה יש שאיפה במסגרת החלטת ממשלה שהתקבלה בדצמבר 2015 לסגור עד שנת 2022.

<רינת בניטה: המסמך מפרט גם נתונים לגבי הבקרה התפעולית.

<רינת בניטה: אני לא אכנס אליהם, כי בסך הכול אנחנו רואים שרוב החברות שמשרתות את שתי הערים הגדולות במגזר הערבי - רהט ואשכול נצרת, כמעט כל החברות האלה עומדות בקריטריוני הסף שמגדיר משרד התחבורה.

<רינת בניטה: אבל חשוב לציין שמסמך הבקרה התפעולית לא מתייחס לשלושת הממדים העיקרים של רמת השירות - שזה התדירות, הכיסוי ומספר היעדים, אלא רק לאלמנטים תפעוליים - כמו למשל, מידע לנוסע וכיוצא באלה.

<רינת בניטה: נדבר קצת על תשתיות במגזר הערבי.

<רינת בניטה: יישובי האוכלוסייה הערבית מאופיינים בפערי תשתיות בהיקף של מיליארדי שקלים, זו הערכה של משרד התחבורה.

<רינת בניטה: חשוב לציין שבאופן כללי מי שאחראי על הנושא של תשתיות בתוך היישובים הן הרשויות.

<רינת בניטה: הן הגוף שאמור להסדיר את כל הנושא של הבטיחות בדרכים במסגרת ועדה שהיא ועדה מנדטורית.

<רינת בניטה: ב-2011, מבקר המדינה בדק את הנושא הזה, והצביע על שורה של מחדלים מאוד קשים.

<רינת בניטה: הוא בדק את זה בשתי הרשויות, אבל המסקנה שלו היא שיש להניח שהמצב ברוב הרשויות האחרות - - -

זוהיר בהלול: מהן הרשויות שנבדקו?

<רינת בניטה: הרשויות שנבדקו הן קלנסואה.

<רינת בניטה: אבל מה שהדוח מסיק זה בעצם מה שחשוב.

<רינת בניטה: הוא טוען שבעצם סביר להניח שברוב הרשויות האחרות המצב לא יותר טוב, ואפילו יותר גרוע.

<רינת בניטה: משרד מבקר המדינה קובע שמעבר לאחריות שיש לרשויות, ראוי שגם משרד התחבורה ייקח על עצמו את האחריות בנושא הזה.

<רינת בניטה: בעצם אנחנו רואים שמאז 2010, יש הקצאה של הרבה יותר כסף, הרבה יותר משאבים, הרבה יותר תכנון בתוך היישובים האלה.

<רינת בניטה: בהחלטת ממשלה מ-2010, הוחלט להקציב למעלה מ-100 מיליון שקל לסעיף נגישות תחבורתית.

<רינת בניטה: בסך הכול אנחנו רואים שתחת התקציב הזה ניתנו בין השנים 2010, ל-2015 למעלה משתי מיליארד שקל על ידי המשרד.

<רינת בניטה: כל הסכומים האלה שאני מדברת הם נתונים שמשרד התחבורה נתן לרשויות ללא מצ'ינג.

<רינת בניטה: רוב הפרויקטים במגזר הערבי מתבצעים ללא מצ'ינג של הרשויות, מקצתן באמצעות מנגנון של מצ'ינג שמגיע עד ל-30%.

<רינת בניטה: כמו שאמרתי, בהחלטת ממשלה מדצמבר, אומצה הודעת משרד התחבורה לפיה הוא ימשיך ביישום של המדיניות הזאת, ויתקצב 40% מסך תוספת השירות לטובת תחבורה ציבורית ביישובי המיעוטים עד להשוואת רמת הכיסוי, התדירות, והיעדים שאליהם הם מגיעים.

<רינת בניטה: נקודות שעדיין יש לתת עליהן את הדעת, זה הנושא של התרגום של המידע לנוסע שעדיין לא הושלם.

<רינת בניטה: בהחלטת הממשלה מדצמבר נקבע שזה יושלם עד יולי, ולפי משרד התחבורה יושלם עד יוני 2016.

יוסף ג'בארין: כל התחנות?

יוסף ג'בארין: איזה מידע?

<רינת בניטה: כן.

<רינת בניטה: וגם למפתחי אפליקציות - זה חלק מהחלטת הממשלה שכל המידע יונגש בשפות הערבית והאנגלית.

<רינת בניטה: לפי משרד התחבורה הצפי להשלמה הוא עד לראשית חודש יוני 2016, זה מידע שנמסר - - -

<וליד מוסלמאני: סליחה, מה בנוגע - - - לא הזכרת בצורה מפורטת.

<וליד מוסלמאני: דיברת על הרשויות, אבל איפה החלק של משרד התחבורה?

<רינת בניטה: משרד התחבורה, אמרתי, הקצה למעלה משתי מיליארד שקל בחמש השנים האחרונות לטובת פרויקט תשתית במגזר הערבי, חלקו לתחבורה ציבורית, חלקו לנושאים של בטיחות, חלקו לגבי עניין של סלילה של דרכי גישה וכיוצא באלו.

דב חנין: תודה רינת.

דב חנין: חברים, כדי שאנחנו נהיה יעילים בדיון הזה, אנחנו נחלק אותו לשבעה נושאים, ונעשה סבבים על כל אחד מהנושאים.

דב חנין: לא נעשה דיון כללי על הכול, אחרת נאבד את עצמנו.

דב חנין: הנושאים שאני רוצה לדון בהם: הנושא הראשון – תקציבים.

דב חנין: הנושא השני – נושא של מידע.

דב חנין: הנושא השלישי – הקשר למרכזי תעסוקה והשכלה.

דב חנין: הנושא הרביעי – נושא של התשתיות.

דב חנין: הנושא החמישי – הנושא של הקשר עם הרשויות המקומיות.

דב חנין: הנושא השישי – החיבור לרכבות והשימוש של מוניות שירות כאמצעי משלים.

דב חנין: הנושא השביעי, והוא ייחודי, זה הנושא של יישובים לא מוכרים.

דב חנין: בואו נתחיל בנושא התקציבים.

<רן מלמד: אפשר להוסיף את נושא השירות אולי?

דב חנין: נושא השירות מתחבר לפחות לשלושה מהנושאים שאמרתי.

דב חנין: כל אחד יוכל להתייחס לכל נושא.

דב חנין: בואו נתחיל בסוגיית התקציבים.

דב חנין: כפי שרינת אמרה כאן, אני רוצה להתייחס להחלטת ממשלה 922 - היא מדברת על תקצוב, תוספת לשירות בתחבורה ציבורית בשיעור של 40% או 100 מיליון שקלים בשנה הגבוה שבין השניים באופן שנתי.

דב חנין: עכשיו זו החלטה יפה, לפחות בתחום התחבורה.

דב חנין: השאלה שלי היא מה התכניות של משרד התחבורה כדי ליישם את ההחלטה הזו, ולהבטיח שהתקציבים שהוקצו לחברה הערבית מתוקף ההחלטה אכן יגיעו לאוכלוסייה הערבית?

דב חנין: מה המנגנון של היישום שקיים בנושא של 40% או 100 מיליון שקלים לפחות.

תמר זנדברג: דב, ממש סליחה על ההשתתפות שהיא ממש קצרה, אבל בכל זאת היה חשוב גם לכמה דקות האלה כדי להביע תמיכה ואהדה.

דב חנין: תודה לך גם כיושבת ראש השדולה למען תחבורה ציבורית.

דב חנין: היא עובדת למען התחבורה הציבורית בכל השנה.

דב חנין: דרור, מהם מנגנוני היישום?

דב חנין: מה מבטיח לנו שבאמת הדבר הזה יקרה?

<דרור גנון: קודם כל יש לנו תכנית רב שנתית, כמו שנאמר פה.

<דרור גנון: חשוב להבין שגם אנחנו הבנו את החלטת ממשלה, המשרד.

<דרור גנון: אנחנו בסיכום תקציבי - ב-2015 התקבל תקציב של 100 מיליון שקלים.

<דרור גנון: בפועל הולך להיות מושקע גם השנה 125 מיליון שקלים.

<דרור גנון: זאת אומרת, אנחנו הוספנו מקורות נוספים שלנו.

<דרור גנון: הנושא של השקעה במגזר הערבי, והפרויקט של המגזר הערבי הוא מופרד מכלל הפעילות האחרת.

<דרור גנון: הוא מטופל בצורה פרויקטאלית עם אנשים שמטפלים אך ורק בעניין הזה.

<דרור גנון: יש לנו שתי פרוייקטורים שמטפלים באופן שוטף, קבוע.

<דרור גנון: כמובן, כל ההשקעות וכל התכניות הן אך ורק מתכנסות לקווים שפועלים אך ורק באותם אזורים לפי איזשהו סדר עדיפויות.

<דרור גנון: בכל זאת, וכפי שנאמר פה ובצדק, יש חוסר בפעילות של תחבורה ציבורית היסטורית, ויש בנייה של שלבים של היררכיה של רמת שירות שמתחילה קודם כל ברמה של שירות ראשוני ליישוב, לאחר מכן הרחבה שלו.

<דרור גנון: פעילות מקומית ואזורית, ולאחר מכן גם הרחבת תחומים של פעילות, זה קורה במסגרת התכנית.

<דרור גנון: חשוב להבין גם שמשנת 2010, במסגרת שלוש החלטות ממשלה, אנחנו שדרגנו והוספנו עוד הרבה פעילות.

<דרור גנון: גם ה-100 מיליון שקלים שדובר כאן בסוף היו ממקורות המשרד.

<דרור גנון: זאת אומרת, אנחנו הקצנו אותם מהמקורות שלנו, ולא קיבלנו תוספתי על העניין הזה, וכמובן השקענו אותם.

<דרור גנון: השנה, לסבר רק את האוזן, אמורים להיפתח 50 קווים של תחבורה ציבורית.

דב חנין: 50 קווים חדשים.

<דרור גנון: נכון.

<דרור גנון: תוספות של כיסוי כתוצאה מעבודות התשתית שמתבצעות כרגע ביישובים.

זוהיר בהלול: כמה קווים?

<דרור גנון: יש קרוב ל-366 קווים.

<דרור גנון: 50 זה הרבה יחסית ביחס להיקף.

דב חנין: אתם תוכלו להעביר אלינו לוועדה את רשימת הקווים?

<דרור גנון: בסוף הדיון אני אעביר לך.

<דרור גנון: מדובר על 101 קווים שיגדילו כיסוי ותדירות שזה גם משמעותי.

<דרור גנון: חלק מההשקעות שהן מתבצעות בנושא התשתית, הן קודם כל לאפשר נגישות טובה יותר וכיסוי יותר טוב בתוך היישובים עצמם שסובלים מחוסר קישוריות בין השכונות ברמת התשתית.

<דרור גנון: אנחנו מדברים על 101 קווים שישופרו, ועל עוד 78 קווים שאנחנו נאריך את שעות הפעילות ונגביר את התדירות שלהם שהם קיימים היום, שזה אומר שזה לטובת פנאי.

<דרור גנון: אנחנו זיהינו צורך שהולך וגובר לבילויים ופנאי.

<דרור גנון: זאת אומרת, אנשים רוצים לנסוע לאזורים המרכזיים גם מעבר לשעה שמונה בערב, ואנחנו מגבירים גם את זה.

<דרור גנון: נושא של קווי הזנק, שזה אזורי תעסוקה.

<דרור גנון: 25 מיליון שקלים לפרויקט הזה, הוא בשילוב של משרד הכלכלה לאזורי תעסוקה, בשילוב עם מרכזי הכוון שנמצאים באותם אזורים.

דב חנין: דרור, בהקשר של קווי תעסוקה בשנת 2015, חלק מהתקציב שיועד לקווים שיאפשרו לאנשים להגיע לאזורי תעסוקה, בסופו של דבר הועבר למטרות אחרות, חשובות גם כן של משרד התחבורה - לא הועבר שום כסף?

דב חנין: כמה כסף ניתן לקווי תעסוקה ב-2015?

<דרור גנון: ב-2015 עוד לא תוקצבנו, כל המקורות היו מקורות של המשרד.

<דרור גנון: 2016 – תועבר עכשיו לאגף תקציבים לתקצוב.

<דרור גנון: יש לנו שיתוף פעולה מלא של אגף תקציבים בעניין הזה.

<דרור גנון: היה לנו 10 מיליון שקלים שאנחנו הקצנו ממקורות שלנו שמימשנו, ועוד תקציבים שהכנסנו במסגרת המכרזים תחבורה ציבורית שאנחנו מוציאים במסגרת הפעלת האשכולות של חדרה-נתניה, למשל, ושל אשכול הגליל ששם גם הוספנו מספר לא מבוטל של קווים.

<דרור גנון: השנה יש את ה-25 מיליון שקלים שיופנו באופן ייחודי ובלעדי לנושא של קווי תעסוקה.

<דרור גנון: אני יכול לתת פירוט אם תרצה.

דב חנין: אשמח לקבל את הפירוט בכתב.

דב חנין: תודה.

<רן מלמד: האם הפירוט יכלול גם את אזור התעשייה החדש של רהט שהיום התחבורה לשם מאוד מוגבלת?

<דרור גנון: כל הנושא של רהט אנחנו עובדים מול הרשות, יש לנו שיתוף פעולה.

<רן מלמד: אני פה עם מכתב של ראש העיר, לכן אני שואל.

<דרור גנון: אנחנו עובדים עם ראש העיר בשוטף.

<דרור גנון: יש לנו תכנית לגבי רהט של הרחבת הפעילות, גם ברמה העירונית, גם ברמת התשתיות עצמן שזה כל הנושא של הסככות שהם ביקשו לאחרונה.

<דרור גנון: אנחנו הולכים להפעיל שם בחצי מהתקציב של המדינה, חצי מהתקציב של הרשות אחראי תחבורה ציבורית בתפקיד בעירייה.

<דרור גנון: זאת אומרת, אנחנו הולכים לממן תקן של אדם שיטפל רק בנושא הזה, גם מול הציבור וגם מול הצרכים שהמדינה יכולה לספק.

<דרור גנון: במסגרת הזאת יילקח בחשבון גם הנושא של אזור התעשייה.

<רן מלמד: יש לי שאלה ספציפית, אני אקריא לך, אם אתה יכול להגיד עם איזה תשובה אני יכול לחזור, אני אשמח.

<רן מלמד: "דרוש קו לאזור התעשייה הישן, באזור התעשייה החדש, יש צורך בהוספת קו אשר יתחיל מהחממות, יאסוף בשכונות הראשיות על הכביש הראשי.

<רן מלמד: יעד הקו יהיה לאזור התעשייה בשני אזורי התעשייה, והוא יהיה בשני כיוונים".

<רן מלמד: אדוני, הבעיה היום שהקו מוריד וממשיך לנסוע.

<רן מלמד: למשל, קו מגיע מבאר שבע, נכנס לאזור התעשייה, מוריד אנשים, וממשיך לנסוע.

<רן מלמד: הוא לא לוקח אנשים שסיימו את עבודתם כדי להכניס אותם חזרה לעיר שלהם.

<רן מלמד: אז השאלה אם הדבר הזה היום מטופל?

<רן מלמד: אני לא צוחק.

<רן מלמד: אני אומר לך ברצינות כי אני נסעתי בקו.

<דרור גנון: קודם כל אני לא אמרתי שאתה צוחק, אתה נכנסת לרזולוציה נקודתית, נבדוק את זה.

<דרור גנון: אני קודם כל אבדוק את מה שאתה אומר, אבל לפי הבנתי, כל קו שמוריד הוא גם מעלה נוסעים.

<דרור גנון: אני לא יודע איך הוא לא לוקח אותם, לא נראה לי שזה קו שרק מוריד נוסעים.

דב חנין: רן, תודה על השאלה.

דב חנין: דרור, אני אשמח לקבל את פירוט הקווים לאזורי תעסוקה, ואת מה שאתם מתכננים להוסיף בשנת 2016.

דב חנין: אם כבר אתה הגעת לנושא של אזורי תעסוקה, אני רוצה כבר שנחבר את זה לאזורי מרכזי השכלה גבוהה.

דב חנין: אני קיבלתי פה נייר, תיעוד מקיף מהתאחדות הסטודנטים, ותודה להתאחדות הסטודנטים על הנייר המקיף - יש פה נציג שלהם?

דב חנין: בבקשה, גברתי, אני אשמח שתציגי את הדברים בקצרה, כדי שדרור יוכל להתייחס.

דב חנין: אבל יש כאן דוגמאות מאוד קשות, בעצם חסם תחבורתי שמונע מאנשים להגיע להשכלה גבוהה, כי פשוט אין להם דרך להגיע.

<דיראן שלאבנה: אני ראש מדור לקידום סטודנטים ערבים בהתאחדות הסטודנטים הארצית.

<דיראן שלאבנה: אנחנו למעשה השגנו נתונים על ידי פניות של סטודנטים פרטניים שפנו להתאחדות בבקשה לטפל בנושא הזה, וגם על ידי סקרים שנעשו באמצעות אגודות הסטודנטים בעניין התחבורה הציבורית.

<דיראן שלאבנה: מה שקורה, שאנחנו התמקדנו בשני מישורים עיקריים.

<דיראן שלאבנה: מישור ראשון - המחסור בתחבורה ציבורית.

<דיראן שלאבנה: ניקח לדוגמא את חורה, רהט, ששם סטודנטים נאלצים לצאת בהסעות פרטיות, שכנראה הרשות המקומית מארגנת.

<דיראן שלאבנה: בחורה קיים רק קו אחד שיוצא בבוקר למכללת ספיר.

<דיראן שלאבנה: חוץ מהקו הזה, הסטודנטים צריכים לדאוג לעצמם, ולמצוא איך להסתדר – זה מדויק.

<דיראן שלאבנה: ניקח לדוגמה גם את צפת - מכללת צפת, מעל 60% סטודנטים ערבים שלומדים במכללת צפת.

<דיראן שלאבנה: סטודנטים שרוצים להגיע לאזור סכנין, עראבה, ערים לכל דבר, לא מצליחים להגיע, אלא אם הם לוקחים קו אוטובוס לתחנה מרכזית בכרמיאל, זה קו שלוקח לו כמעט שלוש שעות על מנת להגיע למכללה – זה מישור ראשון, כלומר, מחסור בתחבורה ציבורית, תדירות מאוד נמוכה.

<דיראן שלאבנה: במישור השני – העניין אפלייתי, כלומר, סטודנטים שרוצים להגיע לצורך העניין - אופקים, מאופקים למכללת ספיר יש קווים כל היום, פשוט כל היום.

<דיראן שלאבנה: סטודנטים שמבקשים להגיע מרהט או חורה נאלצים גם להסתפק במספר הקווים הקיים.

<דיראן שלאבנה: אני יכולה גם להשיג נתונים על זה שמספר הסטודנטים שיוצאים מרהט הוא הרבה יותר גבוה מסטודנטים שיוצאים מאופקים, וגם מספר התושבים מרהט הוא יותר גבוה ממספר התושבים מאופקים.

<דיראן שלאבנה: יש לנו פה נתונים על כל מיני מכללות, הבעיה עולה בעיקר בעניין המכללות.

<דיראן שלאבנה: באוניברסיטאות זו גם סוגיה, אבל יותר בסופי שבוע.

<דיראן שלאבנה: סטודנטים שמבקשים להגיע לאוניברסיטה, למעונות בימי שבת, או תחילת השבוע, נתקלים גם בתדירות מאוד נמוכה של קווים, וגם אוטובוסים מאוד צפופים - לצורך העניין מעפולה לתל אביב, או מעפולה לירושלים, סטודנטים שמגיעים לנצרת.

דב חנין: דוגמה אחת שאתם נותנים לגבי מכללת צפת מורה על הקושי להגיע מהעיר סכנין לצפת, לעומת הקלות שיש להגיע מכרמיאל לצפת.

דב חנין: אני בעד כמובן שתהיה תחבורה ציבורית מצוינת מכרמיאל לצפת, אבל אין שום סיבה שלא תהיה תחבורה ציבורית מצוינת מסכנין.

דב חנין: סכנין, אגב, עיר לא יותר קטנה מכרמיאל, וסכנין היא מרכז אורבני, זאת אומרת, בסביבה יש עיר נוספת עראבה.

<האני דעקה: עראבה וסכנין - - -

דב חנין: אני אשמח אדוני להתייחסותך, ואני גם מבטיח להעביר לך את הנייר שהתאחדות הסטודנטים העבירה.

דב חנין: אנחנו נשמח מעבר לדברים שאתה תאמר כאן לקבל גם תשובות נקודתיות על כל הדוגמאות שהם מעלים.

דב חנין: תודה לכם על הנייר.

<דרור גנון: אני אשמח באמת אם תוכלו להתקשר אתנו ישירות.

<דרור גנון: נשב ביחד, מסודר, עם מיפוי כמו שאתם בניתם.

<דרור גנון: כל הכבוד לכם שיש לכם את הנתונים.

<דרור גנון: אנחנו בשמחה נמצא פתרונות למקומות שאנחנו לא יודעים לתת.

<דרור גנון: במקומות שאנחנו כן יודעים, אולי כדאי לחזק את ההסברה של אותם מקומות.

<דרור גנון: בעיר רהט יש את קו 453 שנוסע 17 נסיעות לכיוון ביום לספיר וחזרה.

<דיראן שלאבנה: דיברתי על חורה.

<דרור גנון: דיברת על רהט בהתחלה.

<דרור גנון: יש לך לאחווה קו שנוסע 12 נסיעות ביום.

<דרור גנון: לאוניברסיטת באר שבע - - -

<דיראן שלאבנה: אנחנו לא דיברנו על אוניברסיטת באר שבע.

<דרור גנון: יוצא וחוזר לרהט באופן שוטף, תדיר, במשך כל היום.

<דרור גנון: יותר מזה, גם חופשי, סמסטריאלי, וסטודנטיאלי שהוא בילד-אין בעניין הזה.

<דיראן שלאבנה: יש לנו פורמט שאתם ביקשתם שנעביר לכם שכולל בערך 80 בקשות.

<דיראן שלאבנה: אוניברסיטת בן-גוריון, לצורך העניין, לא כלולה בבקשות כי באמת יש קווים.

<דיראן שלאבנה: אבל מכללת ספיר שם ראינו באמת מחסור רציני.

<דיראן שלאבנה: אני יכולה להעביר לכם את הבקשות שוב.

<דיראן שלאבנה: אנחנו פנינו אליכם כדי לדעת מה טופל, מה לא, לא קיבלנו תשובה.

<דרור גנון: יש קושי, צריך להבין.

<דרור גנון: אנחנו בעד לייצר כמה שיותר קישוריות ישירה במידה ויש ביקושים, כי גם צריך להצדיק את ההפעלה של הקו, וגם לתת את רמת השירות הגבוהה ביותר.

<דרור גנון: לגבי רהט, יש לה פתרון מצוין לפי דעתי, ואנחנו גם מרחיבים אותו במידת הצורך לכל מוסדות החינוך שנמצאות בסביבה.

<דרור גנון: לגבי ערערה - יש את הפתרון שמבאר שבע הם יכולים.

<דרור גנון: הם מגיעים לבאר שבע, ומבאר שבע הם מתפזרים לאן שהם רוצים.

<דרור גנון: בסופו של דבר התחבורה הציבורית גם בנויה על זה שיש מעברים.

<דרור גנון: אם המעבר לא טוב, או הזמן ארוך מדי, אנחנו נשפר את זה - אנחנו כאן בשביל זה.

<דרור גנון: זאת אומרת, האינטרס שלנו שהם השתמשו בתחבורה ציבורית, זה ברור.

<דרור גנון: לגבי צפת, יושב כאן המפעיל במקרה, הוא יכול להגיד לך איך בדיוק מגיעים מסכנין, כי גם בזה טיפלנו.

<וליד מוסלמאני: במסגרת ההרחבה של חברת הנסיעות, אנחנו אמורים השנה הזאת לתגבר את חלק מהקווים שציינת, כולל מסכנין ועראבה לכיוון צפת, הרחבת שירות ותוספת תדירות.

<וליד מוסלמאני: אנחנו כמפעיל תחבורה ציבורית השנה הזאת קיבלנו הרשאה ממשרד התחבורה לתגבר את הקווים, וחלק ממה שציינת גם כן מעפולה לתל אביב, יש גם כן קו ישיר מנצרת לתל אביב, שגם כן ישרת בין השאר את אוניברסיטת תל אביב.

דב חנין: כשאדוני מדבר על קו מנצרת לתל אביב, זה קו שעובר במרכז נצרת?

<וליד מוסלמאני: עדיין אין תכנון מפורט לעניין הזה.

<וליד מוסלמאני: אנחנו חושבים שהקו ייצא מהקצה של נצרת.

<וליד מוסלמאני: במקום להיתקע בפקקים של העיר, כי נצרת בעצם מאוד פקוקה, אז חלק מהעניין יהיה מהיציאה הדרומית של נצרת מביג, או משהו כזה, ויעבור דרך עפולה לתל אביב ישירות, אז התדירות מאוד גבוהה בערך 16 נסיעות ביום.

דב חנין: הקו הזה ייסע בכביש 6?

<וליד מוסלמאני: אנחנו עדיין בודקים את הנושא הזה.

<וליד מוסלמאני: מבחינת מהירות מסחרית, בגלל שמנתניה יש נת"צ, אז הנת"צ נותן תשובה יותר טובה מאשר כביש 6, כי מכביש 6 אתה צריך להיכנס לכביש 5, יש שם הרבה פקקים, אז השימוש בנת"צ מנתניה לכיוון תל אביב, זמן ההגדרה יהיה פחות אני חושב מדרך כביש החוף.

<דרור גנון: תכננו לייצר את המסלול המהיר ביותר.

<דרור גנון: צריך גם להתייחס לנצרת כעיר, בסופו של דבר, גם כאשר בירושלים נוסעים לתל אביב, מגיעים לתחנה מרכזית, או נוסעים לבאר שבע, או נוסעים לנצרת, מגיעים לתחנה מרכזית בקו עירוני ונוסעים.

<דרור גנון: אין קווי תחבורה ציבורית בינעירוניים מהבית כמו בערים הגדולות.

<דרור גנון: אנחנו רואים את נצרת כעיר גדולה, אנחנו לא רואים אותה כרשות קטנה, וההתייחסות אליה היא גם כזאת.

<דרור גנון: בעתיד אם אנחנו נצליח להתקדם עם העירייה שכרגע אנחנו חווים קשיים קשים מאוד, אנחנו מתוקצבים בפרויקט של מתחם תחבורה.

דב חנין: מה הבעיה עם קשיים עם עיריית נצרת?

<דרור גנון: היא לא נותנת לנו לקדם את התכנית.

דב חנין: למה?

<דרור גנון: מסיבות אחרות שלא קשורות לעניין.

<דרור גנון: אנחנו כרגע נמצאים בתהליך של קידום, לפחות אנחנו מנסים לקדם.

דב חנין: אדוני לא צריך להיות דיפלומט, מה הבעיה?

<דרור גנון: הם חושבים שבמקום מתחם תחבורה עדיף לייצר תשתית של תעסוקה של מכניקה קלה, מוסכים וכאלה במקום.

<דרור גנון: מגיעים מכביש 60 מצד שמאל יש את האזור של המחצבה, שם יש תכנית שלמה של תכנית תב"ע של בינוי של מגורים, של תעסוקה, ושל תחבורה.

<דרור גנון: אנחנו רצינו לייצר מתחם תחבורתי שיכלול בין השאר - - - לרכבת הקלה שכבר תגיע עד לשם, במקום לעצור בנצרת עילית.

<דרור גנון: מפלס אחד של תחנה מרכזית מסוף נוסעים מלא.

<דרור גנון: חנה וסע – של 1,000 מקומות חניה בהפרשי גובה שנוצרים.

<דרור גנון: ובינוי של תעסוקה מעל, זאת אומרת, לשלב שימושים בצורה מושכלת – לא מצליחים לקדם את זה.

<דרור גנון: משרד התחבורה הקצה 80 מיליון שקל רק לקדם את התהליך, ואנחנו כבר במשך ארבע שנים לא מצליחים להתקדם.

<דרור גנון: לצערי הרב, מה שיקרה זה הולך להיות בנצרת עילית כי רק שם אנחנו מצליחים לקבל אישורים וחבל.

<דרור גנון: ההסתכלות גם על הפעלת התחבורה צריכה להיות הסתכלות היררכית.

<דרור גנון: אי אפשר להוציא אוטובוס מכל מקום לכל מקום בתוך העיר.

<דרור גנון: הרעיון שבונים היררכיה הוא חשוב מאוד, ואנחנו רואים בנצרת כעיר לכל העניין הזה, גם לכפרים וליישובים שנמצאים מסביב, גם לשימושים עתידיים ברכבות קלות, גם לשימושים בתחבורה ציבורית באוטובוסים.

<דרור גנון: הגדלת הנפחים של האוטובוסים גם תאפשר לנו בעתיד לייצר תשתיות בלעדיות.

<דרור גנון: כרגע אנחנו לא נמצאים עדיין במינימום של בניית תשתיות - חשוב שנקבל ביטוי לעניין הזה.

דב חנין: תודה אדוני.

דב חנין: אני באמת אנסה לבדוק את הסוגיה שאתה מעלה עם עיריית נצרת.

דב חנין: אולי לרגע נקדם את הדיון צעד אחד קדימה, כי אנחנו הגענו לשאלה של התיאום בין משרד התחבורה לבין הרשויות המקומיות שזו שאלה מאוד חשובה.

דב חנין: נמצא אתנו ראש עיריית תמרה.

דב חנין: קודם כל ברוך הבא אדוני.

דב חנין: אני מאחל לך הצלחה בתפקידך, וקודם כל הצלחה בקידום תחבורה ציבורית, ואיך זה נראה מהזווית שלך?

<סוהיל דיאב: קודם כל אני מודה למשרד התחבורה, הם עובדים מאוד קשה ובשיתוף פעולה מלא.

<סוהיל דיאב: רציתי להעלות כמה נקודות.

<סוהיל דיאב: לדעתי, במקום לעשות את הדברים באופן ספונטני, צריך לערוך סקר צרכים מקיף בכל ישוב.

<סוהיל דיאב: אני שומע קוים, צריך לעשות סקר מקיף בכל יישוב לפי הצרכים של כל יישוב.

<סוהיל דיאב: כל חברה שתגיע, תשב עם התושבים ותתחיל לעשות את הסקר, ולפי זה נתחיל לפעול.

דב חנין: אדוני, אני אעצור אותך פה כי אתה מעלה נקודה חשובה.

דב חנין: אין לכם היום סקר צרכים כללי נכון?

<דרור גנון: קודם כל אנחנו כן מתכננים סקרים.

<דרור גנון: יש לנו פנייה תקציבית כרגע לנושא הזה, אני מקווה שהיא תיפתר בקרוב, ונוכל להתחיל את התהליך הזה.

<דרור גנון: במקביל, בנינו מודל בעבר שבחן, וגם נעזרנו בעבודה של קרן אברהם, אם אתה זוכר שעבדנו אתך ביחד לפני שלוש שנים, באיזושהי רמת ייחוס של תחבורה ציבורית ביחס לכלל המגזר, ולפעילות שקיימת לפי פרמטרים שמאפיינים את רמת השירות.

<דרור גנון: על סמך זה בנינו איזשהם רמות שירות שאמורים להיות מושוות במערכת של המגזר.

<דרור גנון: בשביל לבדוק צרכים באמת, ולבדוק את הביקושים ואת הכול, אנחנו צריכים לפחות להשקיע שנתיים רצופות, מאסיביות של תחבורה, ואז לייצר את התהליך המשלים.

<דרור גנון: לבוא למקום שלכאורה אין בו הרבה מההתחלה, ולנסות להבין קצת יותר קשה.

<דרור גנון: אבל למרות זאת, נתת דוגמה את רהט, וזו דוגמה טובה ששם כן עשינו שיתופי ציבור וקבוצות ניקוד, וזה היה דווקא פורה.

<דרור גנון: שם בנינו תהליך, גם בצפון עשינו את זה בחלק מהרשויות, עשינו את זה באום אל פחם, בוואדי ערה בכמה רשויות, וסכנין עשינו את זה, כאשר פתחנו את הקווים העירוניים.

<דרור גנון: זאת אומרת, זה כן התקיים אבל לא בכל היישובים.

<דרור גנון: הכוונה היא לעשות את זה בשנת 2016.

דב חנין: נחזור לסוגיית סקר הצרכים יותר מאוחר.

<סוהיל דיאב: נקודה שנייה – התאמת התשתיות לתחבורה ציבורית.

<סוהיל דיאב: לצערי הרב, המגזר הערבי, התשתיות שקיימות היום לא מתאימות.

<סוהיל דיאב: צריך באמת להזרים הרבה כספים לשיפור התשתיות, ולהתחיל גם כן בתחבורה הציבורית הפנימית.

<סוהיל דיאב: לא יעלה על הדעת שעיר כמו תמרה עם 32 אלף תושבים אין עדיין תחבורה ציבורית פנימית.

<סוהיל דיאב: אני רוצה שהילדים גם כן יתחילו לנסוע, המבוגרים, הנשים בעיקר, שיגיעו לדואר, לבנקים, שיגיעו בתחבורה ציבורית פנימית.

<סוהיל דיאב: יש תקווה - היו לנו כמה ישיבות, ואפילו גם כן עשינו מסלולים.

<סוהיל דיאב: אבל כעיקר, זה לא מתאים.

<סוהיל דיאב: לדעתי, ומה שלמדתי ברפואה, זה כלל כל כך טוב, אתה מאבחן ומטפל.

<סוהיל דיאב: ופה כל כך הרבה ישיבות, ובסופו של יום, בסופן של שנתיים של ישיבות, אני לא רואה תחבורה ציבורית בתמרה.

<סוהיל דיאב: אני אמשיך גם כן להגיד לתושבים, תראו - - - תחבורה ציבורית, מתי?

<סוהיל דיאב: רק אלוקים יודע.

<סוהיל דיאב: אבל למה כל כך הרבה ישיבות?

<סוהיל דיאב: למה לא להתחיל לפעול?

<סוהיל דיאב: הרי עיר כל כך גדולה, 32 אלף תושבים, אין תחבורה ציבורית פנימית - השאלה עד מתי?

<סוהיל דיאב: קודם כל תתחילו בתשתיות, בתחנת אוטובוסים שהסטודנטים גם אמרו, והתלמידים שמחכים שם לא יירטבו בגשם השוטף, בתנאים לפחות המינימליים.

<סוהיל דיאב: אני אומר שצריך באמת להזרים כספים למגזר.

דב חנין: הנקודה שאתה מעלה היא חשובה, ואני מיד אחזור אליך.

דב חנין: סוגיית התחבורה הציבורית הפנימית בתוך היישוב – אומר ראש העיר, ובצדק, התשתיות ביישובים ערבים בדרך כלל לא מתאימים.

דב חנין: ברוב המקומות לא מתאימות לתחבורה ציבורית של אוטובוסים גדולים כמו שאנחנו רוצים לראות אותם, וזה מחייב כמובן טיפול בתשתיות מצד אחד.

דב חנין: אבל מצד שני, כל עוד אלה התשתיות, אפשר גם למצוא פתרונות אחרים, כמו, למשל, מה שהתחלתם לעשות באום-אל-פחם – קווי אוטובוס מבוססי מוניות, מיניבוסים נקרא לזה, שנוסעים כאוטובוס בתוך העיר, אבל יכולים להיכנס גם ברחובות יותר צרים.

דב חנין: נראה לי שהדבר הזה הוא מאוד מתבקש להרבה מאוד יישובים ערבים.

דב חנין: יש לנו לא מעט יישובים ערבים שבהם באמת - אם אתה תכניס אוטובוס הוא לא יעבור, יהיה מאוד מסובך להעביר אותו.

דב חנין: אז עד שנטפל בתשתיות יש את הפתרון של מיניבוסים - האם יש לכם תכנית ארצית בנושא הזה?

דב חנין: ואם ניקח את תמרה באמת כדוגמא, אז מתי בתמרה יהיו קווי מיניבוסים כאלה פנימיים?

<סאלח ריאן: לא רק תמרה.

<סאלח ריאן: כל המגזר זה אותו דבר, זו אותה בעיה, לכן העניין הזה מאוד חשוב.

דב חנין: אתה שומע פה אדוני נציגות מובהקת מהשטח.

דב חנין: ושוב, אם אנחנו מדברים על שיתוף פעולה עם רשויות מקומיות, אתה יכול לראות מהעמדה גם של המשתתפים פה בדיון, היום, לפחות ככל שאני רואה ושומע, עם הרשויות המקומיות יש הרבה רצון, יש אפילו לחץ, יש דרישה – הדלת שלכם מאוד פתוחה.

דב חנין: אם אתם באים עם פתרונות, הרשות המקומית בדרך כלל מוכנה לעשות הכול כדי לקדם שירות של תחבורה ציבורית טובה.

דב חנין: אז איפה אנחנו עומדים מבחינת הפתרון הזה?

<דרור גנון: קודם כל השנה מתוכנן קו עירוני לקראת חודש יולי, וסוכם אתכם - סוכם אתך, עם הרשות.

<דרור גנון: יולי זה יתחיל, המפעיל נמצא כאן, והוא מתחיל להצטייד עם אוטובוסים, יש פשוט פרק זמן של הצטיידות.

<דרור גנון: בנוסף לזה, אנחנו הולכים לפתוח קו לאזור תעשייה כרמיאל יהיה לך קו תעסוקה שגם אמור להיפתח לקראת יולי אוגוסט, גם יש לך את הקו שנחזק אותו לכיוון נצרת.

<דרור גנון: זאת אומרת, כל הבקשות שעלו במשך הלימוד שעשינו אתכם, לא כולם, אבל רובם אמורים להתממש השנה.

<דרור גנון: במקביל השקעה בתשתית במקום שהפשירו והתאפשרו, במקומות שהופעלו הקווים, יהיו מפרצים, יהיו סככות, יהיו שלטי מידע – זאת אומרת, כל זה נלקח בחשבון.

<דרור גנון: אני חושב שבסוף השנה הזאת יהיה תפנית מאוד גדולה בכל מה שקשור להשקעות עצמן, כי השנה יש השקעה מאוד גדולה גם של כסף בתשתית, וגם כסף בתחבורה ציבורית.

<דרור גנון: אנחנו עכשיו בדיוני תקציב לשנה הבאה, זאת אומרת, אנחנו כבר מגישים את הבקשה.

<דרור גנון: כל מה שציינת, אני מקווה, חלק גדול מזה כבר ייכנס במהלך השנה הזאת.

<דרור גנון: כמובן, נשמח לשבת אתך.

<דרור גנון: רק הערה ברשותך.

<דרור גנון: אנחנו הלכנו על פרויקט שאנחנו מוכנים לממן עלות של עובד אצלך, עובד, עובד שלך ברשות.

<דרור גנון: אני שלחתי מכתבים לכל הרשויות, לצערי הרב, קיבלתי מעט מדי תשובות.

<סאלח ריאן: לא קיבלתי, אבל זה משהו שרציתי לשאול.

<סאלח ריאן: ראש רשות אצלנו במגזר הערבי הוא מתעסק בכל הדברים – תתחיל מפח האשפה, עד האוטובוס שלא הגיע, עד קו שאנחנו עולים.

<סאלח ריאן: לכן גם כן שואלים אותנו, למה לא עצר בכניסה לתמרה האוטובוס?

<סאלח ריאן: – שואלים, אז צריך לענות.

<סאלח ריאן: אבל, לדעתי, צריך לממש איזה תפקיד ייעודי, נתקצב אותו שיהיה אחראי.

<דרור גנון: זאת התכנית, אנחנו נשמח.

דב חנין: חברים, אני ער להתרגשות.

דב חנין: אני רק רוצה לשאול מר גנון, בהמשך לשאלה זו.

דב חנין: הסוגיה הזו של אחראי תחבורה ציבורית כמובן חשובה לתמרה, אבל חשובה לכל היישובים האחרים.

<עבד אלקאדר כנעאני: יש כאן גם ראשי רשויות אחרים ממזרע, מפאסוטה, מכאבול גם יכולים - - -

דב חנין: בהחלט, אנחנו מיד נשמע אותם.

דב חנין: לגבי הסוגיה הזאת של אחראי תחבורה ציבורית - אני יודע שגם קידמתם קורס בנושא הזה - איפה אנחנו עומדים בפריסה ארצית?

דב חנין: האם אנחנו יכולים להבטיח לראשי הרשויות שנמצאים כאן שבשנת 2016 יהיה להם אחראי תחבורה ציבורית בכל אחד מהיישובים האלה?

<דרור גנון: יש קריטריונים גם לגודל היישוב.

<דרור גנון: יכול להיות שהאחראי הזה יוכל להיות שותף לכמה רשויות קטנות אם הן בסדרי גודל קטנים.

<דרור גנון: אבל עיר כמו תמרה, אין שום בעיה, ואין שום סיבה בעולם שלא יהיה לו מישהו שיטפל בנושא של תחבורה ציבורית, הוא יהיה בתקציב משותף.

<דרור גנון: אנחנו ניתן לו את הגיבוי המלא, הוא יידע לדבר עם התושבים.

<דרור גנון: נעביר לו הכשרה במסגרת הקורסים שאנחנו עושים ושהולך להיפתח בקרוב קורס נוסף.

<דרור גנון: אנחנו מתקצבים כרגע עוד שני קורסים, תקצבנו עוד שני קורסים, אנחנו בונים אותם, דרך אגב, הייתה הצלחה גדולה בפעם האחרונה.

<דרור גנון: יהיה לו קו ישיר למשרד, זאת אומרת, אנחנו גם נעמיד בעלי תפקידים בשביל לקדם את התהליכים.

<דרור גנון: המטרה היא כפולה.

<דרור גנון: אנחנו רוצים מצד אחד להשקיע הרבה כסף ותשתית בתחבורה.

<דרור גנון: מצד שני, גם להשיג את התוצרים שלה.

<דרור גנון: זאת אומרת, לא רק להביא קו, אלא גם לדעת באיזה שעה, לאן הוא צריך להגיע.

<דרור גנון: במידה והשעה לא נכונה, לתקן, במידה וצריך להוסיף נסיעה, להוסיף וכן הלאה.

<דרור גנון: אנחנו חושבים שהאמצעי הישיר באמצעות איש שיישב ברשות, יקבל שכר, יתקשר עם ראש העיר ועם התושבים, זה הפתרון הטוב ביותר.

דב חנין: תודה.

דב חנין: רבותיי, ראשי העיר, מישהו מכם רוצה להוסיף התייחסות?

<סוהיל דיאב: אני לא רוצה להוסיף, אלא פשוט באמת להודות למשרד התחבורה, לשר ישראל כץ, תמיד מצאנו בו אוזן קשבת, והוא איש של מעשים.

<סוהיל דיאב: אנחנו חושבים באמת להגיע למצב שאנחנו רוצים, הוא איש שמשקיע ואנחנו מודים.

<סוהיל דיאב: אבל בתחבורה הציבורית הפנימית אנחנו צריכים שתשקיעו קצת יותר.

<סוהיל דיאב: תודה לכם.

<אדגאר דקואר: אני ראש מועצה מקומית פאסוטה.

<אדגאר דקואר: אני רק רוצה להזכיר, שאדוני היושב ראש, שאל לגבי מעבר של מיניבוסים במקום אוטובוסים בתוך היישובים ולא שמעתי התייחסות.

<אדגאר דקואר: אולי נשמע התייחסות גם לזה, זה חשוב, בעניין המיניבוסים – כאשר באים ומבקשים, אומרים, אוטובוס לא עובר כאן, אז הנה הפתרון.

<דרור גנון: העניין עם המיניבוסים הוא רק שירות זמני, אני אסביר למה, כי בסוף אנחנו רוצים לייצר ביקושים, רוצים שהשתמשו, ומיניבוסים מוגבל בכמות האנשים שהוא יכול לקחת.

דב חנין: אין מה לעשות, אז יהיו הרבה מיניבוסים, כי יש מקומות שבהם האוטובוס לא יעבור.

<דרור גנון: אין לנו בעיה.

<דרור גנון: אנחנו בהרבה מקומות מפעילים גם מיניבוסים.

<דרור גנון: זאת אומרת, יושב פה ציון פת, מנכ"ל קווים, הם מפעילים את אשכול חדרה נתניה, הוא יספר לך.

<דרור גנון: יש הרבה יישובים בוואדי ערה שכולם מופעלים במיניבוסים, אין לנו איזה קיבעון בעניין הזה - איפה שאפשר לנסוע ואפשר להתנהל.

<דרור גנון: עוד מרכיב נוסף, חשוב גם לפנות פה לראשי רשויות, אם חלק מהם נמצאים או כקריאה.

<דרור גנון: אנחנו גם צריכים תשתיות להפעלת תחבורה ציבורית, בסוף, אם יש לנו תחנת קצה ביישוב, אז קל לי לתכנן נכון את הקו - במקום שהאוטובוס יסיים והצטרך ללכת למרחק רחוק יותר – גם לחסוך כסף בעלויות שיוכל להיות מופנה לטובת נסיעות נוספות, אז גם אם ראשי רשויות יעמידו לנו תשתיות ראויות – חניונים, תחנות קצה, זה מאוד חשוב.

<דרור גנון: אנחנו לא זוכים עדיין, שיתוף הפעולה הוא כרגע במקום של טוב, בואו נכניס תחבורה.

<דרור גנון: אבל צריך שיתוף פעולה רחב יותר, משולב יותר, שגם יאפשר לנו לנהל את התחבורה הציבורית.

<דרור גנון: וככל שנוכל לנהל אותה יותר טוב, ככה נוכל להגדיל אותה, לשדרג אותה, ולהוסיף עוד קווים יעדים נוספים.

<דרור גנון: אין לנו בעיה עם מיניבוסים, אין לנו בעיה עם שום דבר.

<דרור גנון: אנחנו מוכנים ללכת לכל אמצעי שייתן מענה.

<פואד עווד: אתה מצפה שהרשויות יכינו?

<דרור גנון: לא, אנחנו מוכנים לתקצב גם את זה.

<דרור גנון: מה שהיינו רוצים - שהרשויות יעזרו בכל מה שקשור לאיתור השטח ולטיפול שוטף בכל הנושא הסטטוטורי והתב"עי, כי אני לא יכול לעבוד במקום הרשות.

<דרור גנון: אני לא יכול להגיש תכנית במקום הרשות, אני לא יכול לקדם אותה.

<דרור גנון: חשוב שהרשות תהיה בשיתוף פעולה אתנו.

<דרור גנון: אנחנו נעמיד את התקציבים, אבל הרשות צריכה לשתף פעולה בשביל שזה יקרה.

<סאלח ריאן: ראש מועצה מקומית כאבול.

<סאלח ריאן: כאבול היום מונה כ-15 אלף תושבים כמעט.

<סאלח ריאן: את התוכניות של כאבול כמעט מהתחלתה עד סוף הכפר, התחלה ממזרחה, כשלוש קילומטר כמעט, האוטובוס מגיע עד לשליש הראשון של הכפר.

<סאלח ריאן: זה אומר ששני שליש מהכפר מנותק מהתחבורה הציבורית.

<סאלח ריאן: גם הקשישים אשר אני רואה אותם כל יום עוברים מהצד המזרחי, לצד המערבי, התחלת הכפר, זה מאוד קשה שיעברו.

<סאלח ריאן: לכן, את האמת, אנחנו התחלנו בקו התחבורה הציבורית בכאבול מלפני שנה וחצי.

<סאלח ריאן: אמנם הכביש היום מצוין, אבל אנחנו תקועים בעמודי חשמל אשר זה חסם שאי אפשר לטפל בו למרות שהתחבורה הציבורית או משרד התחבורה מימן העברת עמודי חשמל, עד עצם היום הזה, למרות העקביות שלנו, עמודי החשמל עדיין תקועים בקו התחבורה הציבורית.

<סאלח ריאן: לכן עד עצם היום הזה אין אוטובוסים שיכולים לעשות את העבודה שלהם משאר התושבים.

<סאלח ריאן: אני מקווה שהעניין הזה יטופל בצורה הטובה ביותר.

<סאלח ריאן: אמנם גם התשתיות של הכפר בתוך הכפר אנחנו גם באותו מצב, מצב מאוד קשה, ולכן, אנחנו גם פונים למשרד התחבורה, שגם כבישים פנימיים שירופדו ויהיו ראויים לאוטובוסים בצורה הטובה ביותר.

<סאלח ריאן: תודה רבה.

דב חנין: תודה לך, אדוני, ראש המועצה, רק משפט בהקשר זה.

דב חנין: אנחנו בהמשך לישיבה הזו נוציא פנייה מסודרת לכל הרשויות המקומיות באוכלוסייה הערבית, דרך הוועד הארצי של ראשי הרשויות המקומיות.

דב חנין: אנחנו נבקש מכל רשות לשלוח אלינו מהם הצרכים, או מהם הפערים שברשות מרגישים בעניין של תחבורה ציבורית.

דב חנין: באמת, אתם בתור ראשי רשויות, אתם מכירים את המצב הכי טוב, אנחנו לא נמצאים כמוכם בשטח ואנחנו לא מכירים את המצב טוב כמוכם.

דב חנין: מהם הפערים הקיימים?

דב חנין: איפה נמצאים החסמים, ומה אתם מציעים שכדאי לעשות?

דב חנין: אנחנו כמובן נעביר את הדברים למשרד התחבורה כדי לייעל את הדיאלוג בנושא הזה.

דב חנין: כמובן, הצד השני של המטבע, כמו שאמר מר גנון קודם, גם הרשות המקומית צריכה לשתף פעולה.

דב חנין: זאת אומרת, העזרה שלה בנושאים של תחנות קצה וסידורים שיאפשרו לתחבורה הציבורית להתקיים, כי התחבורה הציבורית לא נמצאת בשמים, היא צריכה לחיות על האדמה – מאוד חשובים.

דב חנין: זאת אומרת, רשות מקומית שהגישה שלה תהיה של שיתוף פעולה, תוכל באמת לקדם פתרונות הרבה יותר מהר.

<האני דעקה: אני מקבוצת "אפיפי" – אנחנו מפעילים תחבורה ציבורית כמעט לכל צפון הארץ, וברוב הכפרים הערביים.

<האני דעקה: אנחנו היום, ואני רוצה לנצל את ההזדמנות שראשי הרשויות כאן.

<האני דעקה: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד התחבורה.

<האני דעקה: הבעיה שלנו במגזר היא התשתיות - אין לנו תחנות הקצה, אין לנו ציר הראשי.

<האני דעקה: כשאתה מגיע לציר הראשי, כל החנויות משני הצדדים מפריעים לתנועת האוטובוסים, שמי שרוצה לקנות גלידה, הוא חוסם לך את כל המסלול ואת כל הציר של האוטובוסים.

<האני דעקה: חניוני לילה – בכלל אין לנו חניוני לילה.

<האני דעקה: אתן לכם דוגמה קלאסית – העיר שפרעם, 45 אלף תושבים.

<האני דעקה: שירות עירוני מעולה, שירות בינעירוני ואזורי מצוין.

<האני דעקה: עד היום שלוש שנים, אנחנו לא מצליחים לאתר חניית לילה לאוטובוסים, האוטובוסים חונים בכל מיני מקומות.

<האני דעקה: כאן אני רוצה שראשי הרשויות, העיריות, יעזרו לנו דווקא בתשתיות האלה.

<האני דעקה: זו בעיה להשאיר את האוטובוסים, במיוחד במצב הביטחוני הקיים.

<האני דעקה: כל אחד מחנה את האוטובוס איפה שהוא רוצה – זה סכנה.

<האני דעקה: אני חושב שגם משרד התחבורה, וגם כאן הכנסת תקצוב תשתיות למגזר הערבי.

דב חנין: תודה, אדוני.

דב חנין: אני אשמח לקבל מכם נייר מסודר בנושא הזה של התשתיות, עם דוגמאות ספציפיות, כמו הדוגמה שאדוני הביא לנו לגבי שפרעם.

<האני דעקה: ארם, עראבה, סכנין, כאבול, מזרע.

יעקב גיל: אני מארגון "15 דקות" – ארגון צרכני תחבורה ציבורית.

יעקב גיל: אני חושב שאין מחלוקת בחדר על החשיבות והצורך וגם על המאמצים והתקציבים שמוקצים לנושא, אבל אנחנו כרגע, לדעתי, בבעיה בנושא ה"איך" ו"מתי".

יעקב גיל: נקודה מרכזית שעלתה ככה בקצרה על ידי ראש עיריית תמרה, שלדעתי, נקודת מפתח.

יעקב גיל: בעצם עכשיו יוצאים לתכנית אב לכל היישובים הערביים, לתכנון של קווי תחבורה ציבורית, בלי שלאף אחד באמת יש מושג מהם הצרכים שעולים מהשטח, למעט מה שהרשויות המקומיות שהעבירו, או לא העבירו את הפידבק שלהם.

יעקב גיל: זה משהו, אגב, זאת מחלה כרונית במשרד התחבורה שיוצאים לתכנון של קווים ללא סקר צרכים ששואל את האנשים מאיפה, ולאן הם צריכים להגיע.

יעקב גיל: אנחנו גם לא רוצים להיות במקום שאנחנו מתחילים להפעיל קווי תחבורה ציבורית שזמני הנסיעה שלהם ארוכים מדיי, שלא משרתים נכון את הציבור, שלא מגיעים ליעדים הנכונים, ולדעתנו זה קריטי, שחלק מתכנית האב יהיה תקציב שיוכל להיות או לסקר כולל שמשרד התחבורה ירכז, או לסקרים ברשויות מקומיות שיבחרו לעשות את זה, כדי שבאמת יהיה איזשהו מושג לאן הולכים.

יעקב גיל: אנחנו לא צריכים לחכות שנתיים לספירות נוסעים - דרור גנון.

יעקב גיל: אנחנו יכולים להתחיל לצאת לכמה חודשים קצרים של סקר, זה לא משהו מאוד מסובך, זה לא תורה מסיני – זה דבר ראשון.

יעקב גיל: נקודה שנייה, השאלה היא איך מודדים את ההצלחה.

יעקב גיל: בעצם, לצערי, אנחנו נמצאים בדינמיקה כזאת שכל רשות מקומית שתביע את הדרישה שלה, או כל גוף כזה או אחר, אנחנו, התאחדות הסטודנטים, אז בסדר, ישקלו את הבקשה, יענו לה, אבל אין איזשהו קריטריון שאומר, ליישוב מגודל מסוים כמה תחבורה ציבורית צריכה להיות.

יעקב גיל: מה בעצם הקריטריונים כדי שיהיה שירות בסיסי ביישוב כלשהו.

יעקב גיל: ואם לא עושים את המדדים האלה ואת הקריטריונים האלה, אז בעצם מה שיקרה זה שיהיו יישובים שיקבלו יותר, יישובים שיקבלו פחות, ויישובים שלא יקבלו כלום כי הם נזכרו מאוחר מדיי.

יעקב גיל: צריך לעשות פה סדר, לעשות עבודה מקצועית זה לא מסובך.

יעקב גיל: החשיבות פה של הסקרים היא גם מכיוון שמי שעוסק בפרויקט אינו תושב אחד היישובים הערבים, ולא בהכרח בא מקרב האוכלוסייה הזאת, ולכן, כן צריך לשמוע את הציבור, וזה משהו שהוא צריך להיות בסיסי ומוטמע בנושא הזה.

יעקב גיל: בינתיים אין שום סיבה שפרויקט השילוט לא ייצא לפועל.

יעקב גיל: אין שום סיבה שהציבור שכבר מקבל איזשהו שיפור, איזשהו שירות לא יוכל ליהנות מהמידע לגביו.

יעקב גיל: אני לא מצליח להבין למה זה קורה.

יעקב גיל: בקשה שלנו, גם מפניות שעולות אצלנו, זה הנושא של חיבור לאזורי תעסוקה, אפרופו הנתונים שעלו בדוח מרכז המחקר והמידע, זו צריכה להיות איזושהי נקודת הסתכלות מרכזית.

יעקב גיל: זה לא מספיק להוציא קו מאיזושהי נקודה ביישוב, לאיזשהו מרכז של יישוב אחר, צריך להסתכל על נושא התעסוקה כנושא מרכזי.

יעקב גיל: בשביל זה צריך מאמץ מיוחד שאנחנו כרגע לא מצליחים לראות אותו בתוך העשייה השוטפת.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: עורכת הדין שדא עאמר, מהאגודה לזכויות האזרח.

דב חנין: תודה לכם, ולך, על נייר העמדה שהבאתם אלינו.

<שדא עאמר: אז כן, זה היבט חדש שעוד לא נזקף – עניין השילוט.

<שדא עאמר: ב-2010, לצד התקציבים שהוזכרו שהועברו לתחבורה ציבורית, הועבר גם תיקון מאוד חשוב לפקודת תעבורה, שכולל הנגשה לשונית של שירותי משרד התחבורה, שזה כולל גם שילוט בתחנות אוטובוסים, אפליקציה ומענה טלפוני.

<שדא עאמר: אנחנו עדים ליישום של התיקון.

<שדא עאמר: האגודה לזכויות האזרח הייתה מול משרד התחבורה, כדי לדעת באיזה יישובים זה מוצב, וכמה זה מוצב.

<שדא עאמר: אז התשובה שקיבלנו שזה 5,000 תחנות אוטובוס, מתוך 30 אלף, ועוד 100 שלטים אלקטרוניים.

דב חנין: 5,000 שלטים, אבל היו צריכים להיות ביוני 2015.

דב חנין: יש משהו קסום בחודש יוני, אבל כל פעם זה משתנה.

<שדא עאמר: אבל זה כל פעם קופץ שנה.

<שדא עאמר: עכשיו קיבלנו עדכון שזה יולי 2016, אני מקווה שעד אז זה יושלם, אבל מה יושלם עד אז?

<שדא עאמר: האם גם המענה הטלפוני והאפליקציות אן כל תחנות האוטובוס?

<שדא עאמר: גם אין לנו מידע באיזה תחנות אוטובוס זה יוצב – האוכלוסייה הערבית לא מרוכזת במקום גיאוגרפי אחד, זה מהצפון עד הדרום.

<שדא עאמר: אז איפה זה מוצב, באיזה יישובים.

<שדא עאמר: למשל היום היה עדכון ברשתות החברתיות על שלטים אלקטרוניים שהוצבו בחיפה.

<שדא עאמר: חיפה, עיר מעורבת עם אחוז מאוד גבוה של תושבים ערבים שאין בה שילוט בערבית – אז מה קורה עם השלטים האלקטרוניים?

<שדא עאמר: האם רק 100 מתוך כמה?

<שדא עאמר: אנחנו אין לנו מידע גם מתוך כמה.

<שדא עאמר: האם זה יעמוד רק על 5,000 מתוך 30 אלף שאנחנו חושבים שזה מזערי.

<שדא עאמר: השילוט מאוד חשוב.

<שדא עאמר: חתכים מאוד נרחבים מהאוכלוסייה משתמשים בתחבורה ציבורית, גם סטודנטים, גם אנשים מבוגרים שגם נוסעים לתעסוקה, גם לאוניברסיטאות, גם תלמידי בית ספר.

<שדא עאמר: אז לעלות על קווי אוטובוסים, גם אלה שקיימים בלי שתהיה שלט שמסביר לאן זה נוסע, ומאיפה זה מגיע ומתי זה מגיע בשפה שלך, זה מקשה על השימוש שזה צורך מאוד חיוני בתחבורה ציבורית.

<שדא עאמר: אנחנו נרצה לדעת איפה זה עומד, מתי זה יושלם, מה הדד-ליין, תאריך היעד של התכנית.

<שדא עאמר: והשאלה המכרעת באמת מהי הפריסה הגיאוגרפית של השילוט בערבית.

דב חנין: תודה.

דב חנין: מר גנון, יש לך תשובות, או שתרצה להעביר לנו בכתב?

<דרור גנון: אני יכול להגיד באופן כללי, ואם תרצה אני אוכל לפרט בהמשך.

<דרור גנון: כל העניין הזה של הערבית זה לא נגמר בזה שמשלטים שלט, זה להפוך את כל המערכות שיידעו לדבר בערבית, זה אומר שכל הגיאוגרפיה, כל שמות רחובות ויישובים על פי המערכות הגיאוגרפיות שקיימות, כל הנושא של תרגום של כל רישיונות הקווים, של כל המשמעויות של זה.

<דרור גנון: מיפוי של אותן תשתיות בצורה מדויקת מול המערכות שקיימות היום, תרגום, תחזוקה, אחר כך הנפקה לקח זמן, פשוט לקח זמן מכל מיני סיבות, אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע.

<דרור גנון: כרגע אנחנו נמצאים במקום טוב, אנחנו כבר מיפינו כמעט את כל התחנות.

<דרור גנון: אני מאמין שעד חודש אפריל נסיים את הכול.

<דרור גנון: התרגום נמצא בשלבים מתקדמים.

<דרור גנון: אנחנו בתחילת יולי, יוני, סוף יוני, תחילת יולי כבר נתחיל להתקין את הפרטים.

<דרור גנון: הכוונה היא להתקין אותם בכל ארץ.

<דרור גנון: יש גם יישובים ערבים שהיום יש שלטים שהם רק בערבית, זאת אומרת, לא בעברית אפילו.

<דרור גנון: מותקנים היום תחנות - לתקן את חברתי - במדינת ישראל יש 23 אלף תחנות.

דב חנין: יש כמובן אחוז מסוים לתחבורה ולכל אחת יש יותר תחנות.

<דרור גנון: זה לא משנה, זה המידע שיש כי אנחנו מנחים עכשיו.

<דרור גנון: מי שיעשה את העבודה בפועל זה לא המשרד.

דב חנין: אולי במסגרת ההרחבה יש עוד 7,000 תחנות חדשות.

<דרור גנון: מבחינתי, לבוא לכאן ולהצהיר על 80 אלף תחנות.

דב חנין: אני אשמח לקבל.

דב חנין: עורכת הדין עאמר שאלה שורה ארוכה של שאלות מאוד ממוקדות, אני אשמח לקבל מכם בכתב תשובה מסודרת, במיוחד בשאלת לוחות הזמנים, והפריסה מיקומים וכו'.

דב חנין: מר עבד כנעאני, עמותת "סיכוי", וזו ההזדמנות, אדוני, להודות לך ולכם על העבודה הרבה שאתם עושים בנושא התחבורה הציבורית.

<עבד אלקאדר כנעאני: תודה רבה, אדוני היושב ראש, אנחנו מלווים את הנושא של התחבורה הציבורית במשך שנים, ואני חייב להגיד שבתקופה האחרונה אכן רואים שינוי לטובה, כמו שראשי הרשויות גם דיברו על זה.

<עבד אלקאדר כנעאני: אבל מה לעשות, מדובר בפערים של עשרות שנים שאי אפשר לסגור בשנה או בשנתיים.

<עבד אלקאדר כנעאני: אבל בכל זאת, אנחנו חושבים שיש צורך במאמץ הרבה יותר גדול, ואני לא אחזור על הדברים שנאמרו כאן עד עכשיו.

<עבד אלקאדר כנעאני: אנחנו ראינו את ההחלטות המבורכות גם 2365 מדצמבר 2014, וגם ההחלטה האחרונה של הממשלה 922 מדצמבר האחרון.

<עבד אלקאדר כנעאני: דובר על סכומים יחסית לעבר, לא יחסית לצורך, גדולים מאוד.

<עבד אלקאדר כנעאני: השאלה אם יש תכניות מפורטות שאנחנו יכולים לקבל כדי לראות בוודאות שהתכניות האלה יועברו לכל הרשויות.

<עבד אלקאדר כנעאני: אני אחזור - מה הקריטריונים עוד פעם לגבי העברת הכספים האלה לרשויות?

<עבד אלקאדר כנעאני: האם עוד פעם רק הרשויות שיצעקו יותר גבוה ויהיו יותר חזקות הן שיקבלו או לא?

<עבד אלקאדר כנעאני: אני רוצה לחדד ולהבין בצורה הטובה ביותר.

<עבד אלקאדר כנעאני: בשנה שעברה היה צעד מאוד חשוב מצד המשרד לגבי הקורס של ממונה תחבורה ציבורית ביישובים, אבל הייתה בעיה שלא היה מימון לתקן בתוך הרשויות.

<דרור גנון: עכשיו הצהרתם שכן.

<דרור גנון: לא, זה לא כל רשות, אז יש קריטריונים גם לזה, אי אפשר לרשויות מאוד קטנות, למשל, להעמיד תקן שלם, אבל אפשר לסדר מצב שבו מספר רשויות יפנו ביחד והשתמשו באותו תקן, התקן יישב באחת הרשויות שהיא תקבל תקציב, אבל הוא יפעל במספר רשויות נוספות.

<דרור גנון: כל הרעיון זה התקשורת הישירה עם המשרד בכל מה שקשור להפעלה השוטפת של התחבורה הציבורית, זה תקשורת ישירה עם המפעיל בשביל לקדם את התהליכים.

<דרור גנון: זה גם מרכיב ונדבך חשוב בכל האיזון החוזר של התכנית.

<דרור גנון: בסופו של דבר, ברגע שיש שימוש, יש איזון חוזר, והאיזון החוזר הזה חשוב להתקבל מהשטח.

<דרור גנון: אנחנו למדנו שבסופו של דבר מי שיכול לייצג את עצמו הכי טוב זה הנוסע.

<דרור גנון: יכולים לדבר הרבה אחרים וזה בסדר, אבל הנוסע יודע לאן הוא רוצה לנסוע.

<דרור גנון: כשיהיה לו תקשורת ישירה ונוכל למפות את זה בצורה נכונה, נוכל להגיב מהר.

<מורן אביב: על כמה תקנים אנחנו מדברים?

<דרור גנון: יש לנו תקציב, אנחנו עכשיו עובדים על זה.

<דרור גנון: אנחנו פנינו לרשויות בבדיקה ראשונית מי רוצה ומי מעוניין להשתתף בתהליך הזה.

<דרור גנון: בשלב הזה לא קיבלנו הרבה מענה מהרבה רשויות, מעט מאוד.

<דרור גנון: אנחנו נצא בסבב נוסף, אנחנו נפנה שוב.

<סאלח ריאן: אפשר להעביר שוב.

<דרור גנון: נעביר.

<דרור גנון: אולי נעשה כנס, נזמין את ראשי הרשויות.

<דרור גנון: נציג את התכנית - אפשר לעשות איזה התכנסות כזאת עם ראשי הערים, ולעבוד אתכם ישירות, בסופו של יום זה בשבילכם.

דב חנין: אני חושב שזה רעיון מצוין, אנחנו ננסה לקיים כנס בשיתוף פעולה עם הוועד הארצי של ראשי הרשויות המקומיות הערביות.

דב חנין: נזמין את כל ראשי הרשויות, אתם עם הדרגים המקצועיים של משרד התחבורה, ארגונים.

דב חנין: אני חושב שזה ייצר דיאלוג ברמה יותר טובה ועניינית.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, בהמשך לזה, אני חושב שזה גם אולי חוסך מהמשרד עצמו, גם מהמנכ"ל, גם מהשר לבוא ולהיפגש עם ראשי רשויות כי אנחנו באים אליו בדרך עם יישוב אחד, שני יישובים.

<דרור גנון: ישבנו כאן לפני מספר ימים - טייבה ועראבה.

אוסאמה סעדי: הם יעשו את הכנס הגדול, יזמינו את כל הרשויות, יציגו את התכנית, ויגידו מהם הקריטריונים, ומה הם מתכוונים לעשות במסגרת תכנית החומש, כי אני הבנתי שעד 40% זה הולך לתחבורה ציבורית.

<דרור גנון: לפחות 40%.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד שראשי הרשויות יידעו במה מדובר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא אחזור על מה שאמרו, אבל אני מוסיף דבר אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש הרבה סטודנטים מכל מיני יישובים שהם לומדים באוניברסיטאות שהם גרים באזור כל השבוע והם צריכים את התחבורה הציבורית שלהם במוצאי שבת וביום חמישי בסוף ימי הלימודים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שאפשר לעשות אוטובוסים כאלה כאשכולות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני יכול לבוא ולהגיד, טייבה, טירה וקלנסואה, יכולים לצאת אוטובוסים גם לחיפה, גם לבאר שבע, גם לירושלים, ובוואדי ערה, וכל מיני אשכולות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שצריך לדאוג גם בשעה מסוימת במוצאי שבת, וגם בשעה מסוימת בימי חמישי בסוף ימי הלימודים.

<דיראן שלאבנה: אני אגיד יותר מזה.

<דיראן שלאבנה: אנחנו העברנו נתונים מאוד מפורטים למשרד התחבורה של מספר הסטודנטים הערבים לפי יישובים במוסדות השכלה גבוהה.

<דיראן שלאבנה: כלומר, יש מספרים לפי תואר ראשון, שני, מכללות, אוניברסיטאות.

<דיראן שלאבנה: כמובן שהמצוקה היא יותר גבוהה במכללות, אבל יש נתונים מפורטים מאוד של מספר הסטודנטים הערבים.

<דיראן שלאבנה: גם עוד בעיה מאוד רצינית, שסטודנטים היום מקבלים הטבות בתחבורה ציבורית, וסטודנטים ערבים שאין להם – הנגישות הפיזית כמעט ולא קיימת, לא יכולים לממן נסיעות כאלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אמשיך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שזה אחד הדברים שצריכים לפתור אותם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שגם תוך פרק זמן סביר אפשר להגיע, כי המיפוי שלהם הוא מוגדר וידוע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בנוסף, העניין של התשתיות עצמן דיברו עליהן בתוך היישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל אני אומר, יש מקומות שצריכים להיות קווים קבועים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בערים גדולות, נניח, טייבה, אני לא רואה שיש לי קו פנימי שהוא עובד, אני תושב טייבה, אין קו פנימי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הקו שעובר ברחוב העוקף בטייבה הוא רק כדי לצאת מטייבה, אבל בתוך טייבה עצמה, אין לי קווים וטייבה היא מעל 40 אלף תושבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו דוגמה, וגם הגיע לאוזניי שהמטרופולין בטירה פנו ואמרו שהם כבר מסיימים את ההתקשרות שלהם שם וצריך גם אותה להאריך, כי גם בטירה נהנו מהקווים האלה שמדברים על הפסקתם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מסיים בזה שהתחבורה הציבורית היא לא תיחשב מהפן העסקי כי היא לא רווחית בשלב הראשון, אז ידוע שהיא צריכה להיות מסובסדת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השיקול אסור שיהיה שיקול אם הקו הזה רווחי או לא רווחי, כי זה ברור שהוא לא רווחי בשלב הראשון לפחות.

דב חנין: צריך לייצר ביקושים מכיוון שאנשים לא רגילים בכלל לחשוב שיש אופציה כזו של תחבורה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, בתקופה הראשונית הם לא היו ריווחים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל בהמשך, אני חושב שנגיע למצב שמבטלים גם את הסובסידיה כי אנשים התרגלו לזה.

<דרור גנון: לא, אין בעיה של סובסידיה, רק בוא נשים דברים.

<דרור גנון: היום סיכוני הביקוש לא חלים על המפעילים.

<דרור גנון: המפעילים מתוקצבים ופועלים על פי עלות לקילומטר, כך שכל סיכוני ביקוש נופלים על המדינה, ואנחנו מודעים לעניין הזה שהכנסת והטמעת שירות לוקח זמן, וצריך לבנות אותו, ולכן אנחנו לא מפסיקים שירות מהר, אין את הבעיה הזאת.

דב חנין: תודה.

דב חנין: חבר הכנסת, ד"ר יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: תודה לכבוד היושב ראש על הקיום של הדיון החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהנוכחות של הארגונים, אולי המובילים בחברה הערבית שעוסקים בנושאים הללו, וגם ראשי הרשויות, מסמלת באמת למשרד התחבורה עד כמה הנושא היה חשוב לנו, והוא נושא מרכזי.

יוסף ג'בארין: כל פעם שאני נוגע בו, אני מקבל תגובות חיוביות על הצורך לקדם את הנושא הזה.

יוסף ג'בארין: אמרנו שאנחנו גם מקדמים סיור באום-אל-פחם, נראה לי לפי מה ששמעתי מתמרה, פאסוטה ואחרים, יש צורך אולי גם בסיורים בכל אחד מהיישובים הללו, אז זו ההזדמנות שלכם להזמין את היושב ראש לארגן סיור כזה.

יוסף ג'בארין: קודם כל לא התייחסת לעניין הרכבת, אז אני אשמח אם תוכל להגיד כמה מלים, כי זה עדיין במסגרת משרד התחבורה.

<דרור גנון: זה במסגרת משרד התחבורה, אני לא הנציג של הרכבת.

יוסף ג'בארין: אבל תוכל לרשום כמה הערות, כי אנחנו לא רוצים להגיע למצב שהרכבת תחריף את האפליה, את ההדרה.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שמלכתחילה נוכל באמת לקדם את הנושאים, ולא נצטרך עוד 10 שנים לקיים ישיבה למה הרכבת התעלמה מהצרכים התחבורתיים של היישובים הערבים.

אוסאמה סעדי: רק להוסיף לעניין הזה.

אוסאמה סעדי: אני מציע לכבוד היושב ראש.

אוסאמה סעדי: היום יש יושב ראש לדירקטוריון שהוא אדם מוכשר, קוראים לו יש חוסאם בשארה, אפשר להזמין אותו לפה לוועדה ולקיים דיון.

יוסף ג'בארין: לקיים דיון על הרכבת בכלל, גם ביישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: אני מודע לזה שבשנים האחרונות יש מגמת שיפור, ועם הבטחה היום של 40% מהתקציבים.

יוסף ג'בארין: אבל אין ספק, אני חושב שכולם יסכימו עד כמה הפער ההיסטורי הוא עצום.

יוסף ג'בארין: לכן גם כשאנחנו מדברים על 125 מיליון שקל, שאני מקווה שאכן הם יושקעו השנה, עדיין אתם רואים את הפערים.

יוסף ג'בארין: אני שמעתי את השר כץ עונה לחברים מהמחנה הציוני שהעלו שאילתה בנושא, למה התחבורה הציבורית כל כך מפגרת בחברה הערבית?

יוסף ג'בארין: אז הוא אמר להם, תשמעו, מפא"י ומפלגת העבודה לא יכולים להלין על הנושא הזה, ואני, אני כאילו השר, מנסה לתקן את העיוותים הללו.

יוסף ג'בארין: אבל אם זה אומר משהו, זה אומר שבהחלט צריך השקעה מאסיבית, תרשה לי להגיד שלא עושים טובה עם היישובים הערבים, זה באמת פיצוי על העוול.

יוסף ג'בארין: תוסיף לזה את הנחיצות של התחבורה הציבורית בגלל כמה מאפיינים עיקריים של היישובים הערבים - שמעת אותי אולי בהקשר אחר מדבר על זה.

יוסף ג'בארין: מצב סוציו-אקונומי נמוך, העדר מקומות תעסוקה, העדר שירותים ממשלתיים.

יוסף ג'בארין: כפי שאתם יודעים, רק להוציא רישיון רכב צריך לבזבז יום שלם ולנסוע בחיפה, ובהעדר תחבורה ציבורית זה באמת יום שלם.

יוסף ג'בארין: העדר בתי חולים, שירותי רפואה, העדר שירותים של הביטוח הלאומי.

יוסף ג'בארין: כל הנסיבות הללו יחד רק מובילים למסקנה בעד חשיבות התחבורה הציבורית ביישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: דיברה גם דיראן על ההשכלה הגבוהה, והצורך שם שגם הוא כשלעצמו מצריך חשיבה איך מקדמים השכלה גבוהה.

יוסף ג'בארין: מה שאני רוצה להגיד כאן.

יוסף ג'בארין: מדברים על תכנית לביטוח כלכלי, מדברים על הצורך לשפר את המצב הסוציו-אקונומי בחברה הערבית, אין ספק שתחבורה ציבורית היא מפתח לכך.

יוסף ג'בארין: בלי שתהיה תחבורה ציבורית נאותה, אי אפשר להגיע ליעדים שאנחנו מדברים עליהם.

יוסף ג'בארין: גם כשמדברים על יעד של השכלה הגבוהה בתכנית הכלכלית של 17%, פשוט אי אפשר להגיע לזה אם לא מתאימים את התשתיות הללו.

יוסף ג'בארין: אם אני אתן לך את הדוגמה של אום-אל-פחם, ואני מניח שאולי תתלווה לנו בסיור.

יוסף ג'בארין: מאז שנכנסתי לכנסת, אנשים אומרים לי, לא ייתכן, יישוב של יותר עם 50 אלף עם שני קווים.

יוסף ג'בארין: אז יש הבטחה לעוד, אני מקווה שיחד אתכם נוכל גם לקדם את זה שבאמת יקרה מהר.

יוסף ג'בארין: סוגיית השפה הערבית – אני חושב שהיא סוגיה שמצריכה אולי עוד קצת השקעה.

יוסף ג'בארין: הייתי כל כך מאושר לפני כמה שבועות כשראיתי שנזרין בנצרת הוסיפו את השפה הערבית, אחרי תקופה ארוכה שזה לא היה.

יוסף ג'בארין: לפני חודש, כן, לא רק נזרין.

יוסף ג'בארין: האמת היא לקח קצת זמן, אבל זה נעשה, ולכן זה אפשרי וזה ריגש אותי.

יוסף ג'בארין: צריך באמת שכל תכנית של משרד התחבורה כיום צריכה לתקצב מלכתחילה את סוגיית השימוש בשפה הערבית, ולא נהיה במצב שקודם כל כי הם נותנים את השרות בעברית, ורק אחר כך מתחילים לחשוב לערבית, ואז אומרים אין תקציב צריך השקעה.

יוסף ג'בארין: לדעתי, אם מלכתחילה היו מכניסים את זה, זה היה חוסך את העניין הזה.

יוסף ג'בארין: שוב, אני מושיט יד לעזרה הזאת.

יוסף ג'בארין: אני חושב שמה שהציע דב, יושב ראש הוועדה, גם בהקשר של אם כל יישוב ערבי יגישו מסמך קצר על הצרכים של אותו יישוב, ואז אולי אחר כך אפשר לקיים שולחן עגול, או כנס, זה יהיה רעיון מצוין ואפשר גם להעמיק עוד יותר בנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: תודה.

דב חנין: תודה.

דב חנין: הגברת איה בן עמוס, מ"קרן אברהם", הזדמנות להודות לכם על העבודה שלכם עוד לפני שנים בנושא הזה, לפני חמש או שש שנים.

<איה בן עמוס: כן, המחקר בעצם היה ב-2012, אבל רציתי להתייחס בעניין של מיפוי הצרכים שדרור דיבר על זה, שב-2016 הדבר הזה עתיד לקרות בהיקף יותר נרחב, על האוכלוסיות הספציפיות שזיהינו כבר במחקר הקודם שבהם צריך להתמקד במסגרת מיפוי צרכים בחברה הערבית.

<איה בן עמוס: אנחנו מדברים קודם כל על אוכלוסייה של הנשים שהוזכר פה על ידי הסקירה של מרכז המחקר והמידע, לגבי זה שרוב הנשים - - - בתחבורה ציבורית להגיע לעבודה, ולא נוהגות ברכב.

<איה בן עמוס: בעצם, אנחנו רואים, וראינו את זה גם מהעבודה שלנו בתחום של תעסוקת נשים, שיש לעניין הזה של תחבורה ציבורית תרומה משמעותית לעניין של תעסוקה פוגענית בחברה הערבית כלפי נשים, מהסיבה שבעצם שנשים שרואות שייקח להן יותר מדי זמן להגיע, הן יבזבזו יותר מדי זמן כל יום באוטובוסים להגיע לאיזור התעשייה של העיר היהודית הקרובה, הן מעדיפות כבר לעבוד בתוך היישוב, על אף שהרבה פעמים מדובר בעבודה בתנאים שהם פחות משכר מינימום למשרות מלאות, ובעבודה שהיא לא עומדת בחוקי עבודה הבסיסיים של מדינת ישראל.

<איה בן עמוס: אבל הייעוץ הזה נגזר בין היתר מהבעיה של התחבורה הציבורית, וזה משהו שהוא קריטי מהבחינה הזאת של תעסוקה פוגענית של נשים.

<איה בן עמוס: אז באמת קהל הנשים העובדות היא אוכלוסייה שחייבים להתמקד בה במיפוי צרכים.

<איה בן עמוס: בנוסף, יש לנו את הקבוצה של בני נוער וצעירים, את הקבוצה של סטודנטים, ואת הקבוצה של אוכלוסייה מבוגרת של קשישים שצריכים הרבה פעמים גישה לשירותי בריאות, ביטוח לאומי ודברים מהסוג הזה.

<איה בן עמוס: בנוסף, צריך לשים לב, וזה בהקשר גם של בני נוער, וגם בעצם באופן כללי של תרבות בילוי ופנאי, שצריך לשים גם לחיבור בתחבורה הציבורית של הערים הערביות בינן לבין עצמן.

<איה בן עמוס: זאת אומרת, יש הרבה מאוד דגש על חיבור כל עיר למרכזי התעסוקה וההשכלה הקרובים אליה ביישובים היהודים הגדולים, אבל גם חיבור הערים הערביות בינן לבין עצמן בתחבורה ציבורית הוא דבר חשוב.

<איה בן עמוס: מעבר לזה, אני חושבת שהעניין של הקשר מול הרשויות המקומיות הוא עניין שעלה באמת גם במחקר הקודם, אנחנו רואים אותו פה גם היום בדברים שעולים משני הכיוונים – גם ראשי הרשויות לא תמיד יודעים איך לגשת ואיך לקבל את מה שהם צריכים ממשרד התחבורה.

<איה בן עמוס: גם משרד התחבורה לא תמיד מקבל את מה שהוא צריך מהרשויות המקומיות.

<איה בן עמוס: זאת נקודה שיש חשיבות אדירה לטייב אותה ולייעל אותה והכיוון הזה של לעשות איזשהו כינוס, ושראשי הרשויות יגישו ניירות מסודרים, ושבאמת לוועדה פה יהיה תפקיד מרכזי בלייצר את החיבורים האלה בצורה מיטבית, הוא כיוון חשוב וטוב, ואנחנו מברכים עליו, ונשמח לקחת בו חלק.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: ברכות על מפעל החיים.

דב חנין: זה רק התחלת מפעל החיים, אבל חשוב לציין גם את התחלת מפעל החיים.

<רן מלמד: נכון, תודה רבה.

דב חנין: סליחה.

דב חנין: אנחנו נשחרר את דרור גנון להלווייתו של אביו של עוזי יצחקי, מנכ"ל משרד התחבורה.

דב חנין: אנא, תמסור לעוזי את השתתפותנו בצערו.

דב חנין: הוא רצה להשתתף אתנו בישיבה, ואנחנו מעריכים את זה מאוד ומשתתפים בצערו.

<רן מלמד: אני סמנכ"ל עמותת "ידיד", ברשותכם, אני רוצה להתייחס במיוחד לעיר רהט ולפזורה.

<רן מלמד: אני אמרתי קודם משפט קצר על בעיית התחבורה הציבורית לאזור התעשייה, בעיקר החדש, אבל זו לא רק הבעיה.

<רן מלמד: במהלך השנה האחרונה, החל מחודש אפריל 2015, הועברו לממונה מחוז הדרום במשרד התחבורה שלושה מכתבים, גם מהרשות המקומית, וגם מאתנו עם בעיות שנוגעות לתחבורה הציבורית ברהט.

<רן מלמד: צריך לזכור שהתחבורה הציבורית ברהט חדשה יחסית, עד לפני שש שנים, או שבע שנים היא לא הייתה קיימת.

<רן מלמד: מכרזים שמשרד התחבורה הוציא, לא הצליחו לצאת לפועל, ורק בעבודה של פעילים אזרחיים בעיר, שהיה לי הכבוד והעונג לעבוד יחד איתם, הביאה בסופו של דבר לתחבורה ציבורית.

<רן מלמד: זו תחבורה ציבורית עם הרבה מאוד קשיים.

<רן מלמד: אתה דיברת על להחליף אוטובוסים עם מיניבוסים בנושא של רחובות צרים וכדומה, הבעיה קיימת גם אדוני ברהט.

<רן מלמד: ברהט יש גם פטנט חדש שמתקיים שם, או לא חדש, של במפרים גבוהים במיוחד, וכשיש במפרים גבוהים במיוחד, אז האוטובוסים פשוט לא רוצים לנסוע כי חברת האוטובוסים מפחדת שזה יקרה נזק לאוטובוס.

<רן מלמד: אז במקום לפתור את בעיית הבמפרים, פשוט מבטלים קווים.

<רן מלמד: בחודש אוגוסט השנה נערך סקר שהקיף למעלה מ-1,800 מתושבי רהט.

<רן מלמד: סקר ששאל אותם שאלות גם לגבי הצרכים שלהם בעדכון קווים לבאר שבע, ומבאר שבע חזרה לעיר, או מרהט לכיוון צפון, וחזרה.

<רן מלמד: התשובות לא התקבלו, הדרישות לא נענו עד היום על ידי משרד התחבורה, לצערי.

<רן מלמד: יכול להיות שאנחנו ביוני נראה מהפכה ענקית.

<רן מלמד: אבל אני יכול להגיד לך שעכשיו עברה כמעט שנה, ואנחנו לא רואים שום טיפול בשטח.

<רן מלמד: אנחנו עדים לתחזוקה רעה מאוד של תחנות האוטובוס.

<רן מלמד: יש ויכוח גדול מאוד בין הרשות המקומית שאנחנו יודעים שהיא לא משופעת בתקציבים, לבין משרד התחבורה מי צריך לממן את שיפוץ ותיקון תחנות האוטובוס.

<רן מלמד: איך אתה עושה מערכת הסברה כדי להביא לכך שהתחנות לא יושחתו, כי אנחנו לצערנו עדים לכך שהן מושחתות חדשות לבקרים.

<רן מלמד: אבל יש רושם שניתנו פה המון הבטחות, ובפועל, כמי שעוקב אחרי הנושא הזה כמה שנים טובות, אנחנו לא רואים את השיפור הממשי בשטח.

<רן מלמד: מלה אחרונה לגבי השרות שרציתי לדבר עליו.

<רן מלמד: יש טענות קשות מאוד בעיקר של נשים, ואזרחים קשישים, ותיקים ברהט, שהשירות הפרונטאלי שהם מקבלים מהנהגים בנסיעה הוא פוגעני.

<רן מלמד: אנחנו הפנינו את הטענות האלה גם לחברת האוטובוסים עצמה, גם למשרד התחבורה.

דב חנין: מי זו החברה?

<רן מלמד: גלים.

<רן מלמד: התשובה שקיבלנו - להד"ם.

<רן מלמד: לשמחתנו, יש עדויות של הדברים האלה מתועדות, אבל זאת התשובה שקיבלנו.

<רן מלמד: אני לא יודע מה משרד התחבורה רוצה לעשות, אבל מבחינתנו הדבר היפה הזה של יצירת תחבורה ציבורית בתוך רהט וממנה החוצה ופנימה, כרגע מאוד לוקה בחסר.

דב חנין: תודה.

דב חנין: חברים נוספים.

<ציון פת: אני מנכ"ל "קווים".

<ציון פת: אנחנו מפעילים תחבורה ציבורית במגזר הערבי, ובעיקר בשנים האחרונות בהיקף שלא מבוטל.

<ציון פת: יש אכן תנופה משמעותית וגידול משמעותי בכל מה שקשור בהפעלה של קווים במגזר.

<ציון פת: ביישובים הגדולים שבהם אנחנו מפעילים תחבורה ציבורית, אנחנו כן מפעילים קווים פנימיים באמצעות מיניבוסים, ועדיין התשתיות הקיימות לא מתאימות גם לנסיעה של מיניבוסים, בעיקר בכל מה שקשור לחסימת צירים לאותם במפרים, או פסי האטה שהוזכרו פה שמיניבוסים לא יכולים לעבור בהם, וזה כמובן פוגע רבות בשירות.

<ציון פת: אני מחזק את הגישה שצריך להיות נציג או ממונה של רשות מקומית שיעסוק בתחבורה ציבורית.

<ציון פת: מניסיוני ביישובים אחרים, קיים מתאם מלא בין רמת שירות גבוהה בתחבורה הציבורית, לבין מינוי ממונה תחבורה ציבורית שעושה את עבודתו נאמנה.

<ציון פת: אם לקשר הזה נוסיף את המפעיל למשולש הזה, אני חושב שמשולש כזה כאשר הוא מתקיים, יש תחבורה ציבורית טובה, ודוגמאות טובות לכך אנחנו רואים במגזר החרדי.

<ציון פת: במגזר החרדי בכל יישוב יש מישהו שעוסק באופן מלא בתחבורה הציבורית, והתוצאות שם הם ברורות וידועות.

<ציון פת: הנושא האחרון שאני מבקש להעלות, זה הנושא של שעות עבודה ומנוחה, והפעם זה כאילו אבסורד.

<ציון פת: אנחנו נדרשים להפעיל בזמן האחרון הרבה יותר נסיעות בשבתות, והתחלנו כבר להפעיל בשבתות גם באום אל פחם וגם בפורדיס, וגם בבקה-ג'ת - אלא מהי?

<ציון פת: שחוק שעות עבודה ומנוחה בעצם לא מאפשר לנו להפעיל בעלי תפקידים שאינם ערבים בתחבורה הציבורית, וצריך למצוא לזה פתרון.

<ציון פת: בדרך כלל המצב הוא הפוך.

<ציון פת: פה אנחנו צריכים לשרת במגזר הערבי, לתת שירותים לתחבורה הציבורית.

<ציון פת: התחבורה הציבורית לא מוגדרת כתחבורה שיש לה איזה פטור בהיבט של שעות עבודה ומנוחה, אני לא מדבר על התקנות להפעלת תחבורה ציבורית בשבת.

<ציון פת: אם אני אזדקק ככל הנראה, ככל שכמות הנסיעות הולכת וגוברת, אני אזדקק גם לבעלי תפקידים ייעודיים, אנחנו מבקשים שיתקנו את החוק ויתנו לנו פטור לעבוד גם בשבתות.

דב חנין: לא צריך לתקן את החוק, צריך רק אישור של השר.

דב חנין: בנושא הזה תעבירו אלינו פנייה בכתב, אנחנו נשמח לנסות לסייע.

דב חנין: תודה לכל המשתתפים בדיון.

דב חנין: אני חושב היה דיון מאוד ממוקד וענייני.

דב חנין: בהמשך לדיון הזה אנחנו נוציא למשרד התחבורה מכתב עם שאלות מפורטות.

דב חנין: לי יש כבר פחות או יותר את השאלות שאני רוצה לשאול, אבל כל אחד מכם מוזמן להוסיף עוד רעיונות.

דב חנין: בשבוע הקרוב המכרז הזה פתוח.

דב חנין: מי שרוצה להעביר אליי – "דב חנין, גימל, דוט קום" - שאלות למשרד התחבורה בכל ההיבטים שקשורים לתחבורה ציבורית באוכלוסייה הערבית, אנא נצלו את ההזדמנות, ואנחנו נוציא מכתב מרוכז עם שאלות כאלה.

דב חנין: אנחנו בימים הקרובים נוציא מכתב לראשי הרשויות המקומיות הערביות עם פנייה אליהם לכתוב לנו מהם הצרכים הספציפיים של היישוב.

דב חנין: מה החסרים, מה החסמים, מה הקשיים, ומה הבעיות, ומה ההצעות שלהם.

דב חנין: בהמשך לזה, אני בהחלט מקבל את ההצעה שהועלתה כאן מטעם משרד התחבורה, שאנחנו נקיים יחד עם הוועד הארצי של ראשי הרשויות, עם ועדת המשנה, עם משרד התחבורה, עם הארגונים, כנס שבו נפגיש את כל ראשי הרשויות לדיון ובדיקת האפשרויות להמשך קידום הנושא.

דב חנין: על הרבה מאוד דברים קיבלנו תשובות, ותשובות חלקיות במהלך הדיון, אז אני לא אחזור עליהן כרגע בסיכום.

דב חנין: אני רק רוצה להדגיש את הנושא של ממונה תחבורה ציבורית ברשויות המקומיות, זה באמת כלי מאוד משמעותי, והניסיון מלמד שזה כלי מפתח.

דב חנין: ישנה נכונות ברמה העקרונית של משרד התחבורה ללכת למהלך הזה, וצריך לוודא שהמהלך הזה קורה ומתבצע.

דב חנין: אנחנו בעוד כמה חודשים נקיים ישיבת מעקב של הוועדה, ונראה איך הדברים מתקדמים גם בנושאים של המידע, גם בנושאים של השירות, קווי ההשכלה, קווי התעסוקה, שירות בתוך היישובים.

דב חנין: הפעלת קווים באמצעות מיניבוסים, קישוריות וחיבור לרכבת, וכל הנושאים האחרים שהוזכרו כאן בדיון.

דב חנין: אני מאוד מודה לכם.

דב חנין: נתראה בהמשך הדרך.

<האני דעקה: אפשר לקבל העתק מהמכתב הזה שאנחנו אולי נהיה בקשר עם הרשויות, ונתרום להם מהניסיון והידע.

דב חנין: בהחלט, אנחנו נוציא גם למפעילים את ההעתק של המכתב.

דב חנין: תודה רבה לכולם.

דב חנין: הישיבה נעולה.