ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 296, 2016-03-01 09:45

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: בסעיף הראשון שלנו אנחנו נדון בהצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי) (תיקון מס 9 – מענק לעצמאי בעד הכנסה מפוקחת), התשע"ה–2015.

<איתן צחור: אתמול התקיים כנס יועצי מס ויועצי המס מאוד רוצים להודות לאדוני על העבודה שהושקעה כאן.

משה גפני: יעזור לי בפריימריס?

<איתן צחור: בוודאי.

משה גפני: תודה רבה.

<ישי פרלמן: מדובר בחוק גדול עם הרבה סעיפים.

<ישי פרלמן: לכן אני חושב שעדיף שהגורמים המקצועיים יתייחסו.

משה גפני: אני רוצה קודם שמישהו ייתן לי רקע ויציג באופן עקרוני את הנושאים.

משה גפני: מה החוק הזה אומר.

משה גפני: לא תהיה על החוק הזה ישיבה אחת.

<ישי פרלמן: כן.

<ישי פרלמן: כלל, שלושת הדברים העיקריים שהחוק הזה עושה, הוא מקל על קבלת ההטבה לאנשים מאוכלוסיות חלשות, אוכלוסיות שזקוקות להטבה באופן מיוחד שאלה אנשים שנקבע להם שכר מינימום מותאם, נכים או אנשים עם הפרעות נפשיות, וזה מאפשר להם לקבל את ההטבה בצורה יותר פשוטה, ולהורים במשפחות חד הוריות זה גם מגדיל את טווח ההכנסות בהן אפשר לקבל את ההטבה.

משה גפני: הורים, הכוונה אימהות ואבות שהם לבד במשפחה.

<ישי פרלמן: כן.

משה גפני: בין אם זה הגבר ובין אם זאת האישה.

<ישי פרלמן: נכון.

<ישי פרלמן: זה מקל.

משה גפני: מה זה מקל?

<ישי פרלמן: זה מגדיל את תווך ההכנסה בו הם זכאים לקבל את המענק.

<ישי פרלמן: אם עד היום כל האוכלוסייה זכאית לקבל את המענק בערך בין 2,020 שקלים עד 6,000 שקלים, הורים במשפחות חד הוריות יוכלו לקבל את המענק מ1,270 שקלים עד 11 אלף שקלים.

רועי פולקמן: זה משפיע על הדיסריגרד באיזשהו אופן או שזה מעבר לזה ובלי קשר?

<ישי פרלמן: כן.

רועי פולקמן: על החלק ממנו מתחילים לנכות מס.

רועי פולקמן: הרי כל הסיפור הוא שאם אתה משפחה חד הורית, כל שקל שאתה מקבל, מנכים שישים אחוזים מס.

רועי פולקמן: השאלה הייתה האם זה משנה את השיפוע?

רועי פולקמן: האם זה מעלה את הדיסריגרד או משנה את השיפוע של המס?

רועי פולקמן: לכאורה הטענה היא שלא שווה לך לצאת לעבוד כי בשלב מאוד מוקדם אתה משלם מס מאוד גבוה.

רועי פולקמן: אתה מקבל קצבה מהמדינה ועל כל שקל אתה משלם שישים אחוזים מס, כך שלא שווה לך לעבוד.

רועי פולקמן: השאלה אם זה משנה את השיפוע.

<ישי פרלמן: המונח של דיסריגרד הוא יותר מתאים והשאלה הזאת יותר מתאימה.

משה גפני: אולי תתחילו לדבר בעברית כדי שגם אני אבין?

<ישי פרלמן: הדיסריגרד זה מונח שמשתמשים בו בביטוח לאומי.

<ישי פרלמן: בביטוח לאומי יש תזכיר חוק שהם פרסמו שמתקשר לנושא דומה.

<ישי פרלמן: התזכיר עדיין בשלב בו מתקבלות הערות והוא מתייחס באופן ישיר להבטחת הכנסה, לשיפוע ולדיסריגרד.

<ישי פרלמן: כאן זה לא בדיוק הנושא.

<ישי פרלמן: זה משנה את השיפוע בו מקבלים את מענק העבודה אבל זה לא משפיע על הבטחת הכנסה.

מיקי לוי: קבעו מקסימום ומינימום ולכן זה לא משנה.

<אורי שיינין: זה כן ממתן את השיפוע היורד כי הקצבה נחתכת.

<אורי שיינין: עד עכשיו השיפוע יורד.

<אורי שיינין: זה היה 34 אחוזים ועכשיו הוא קטן ל-17 אחוזים.

רועי פולקמן: זה משמעותי.

<אורי שיינין: כן.

<אורי שיינין: זה עוד משהו שנעשה במסגרת הזאת הגם שהתיקון המהותי יותר בתיקון הזה מתרחש בתזכיר החוק המדובר.

רועי פולקמן: אדוני היושב ראש, זה כן משמעותי.

משה גפני: מה היה ההסבר?

<אורי שיינין: יש שני דברים.

<אורי שיינין: התיקון המהותי לכל נושא הדיסריגרד והתמריץ מתרחש בתזכיר החוק המקביל, בחוק הבטחת הכנסה שהופץ ויגיע, אני מעריך, בשבועות הקרובים לכנסת.

משה גפני: מה זה חוק הבטחת הכנסה?

<אורי שיינין: בחוק הבטחת הכנסה יש תיקון נוסף שממתן את השיפוע, למשפחות חד הוריות.

<אורי שיינין: מעבר לזה, גם כאן, חוץ מההרחבה של הסכומים, שזה לא בין 2,000 ל-6,000 שקלים, כפי שישי אמר, אלא מ-1,270 עד 11,500 אלף שקלים, אם אני זוכר נכון, במקסימום, יש גם מיתון של השיפוע היורד.

<אורי שיינין: קרי, אם המענק המקסימלי לאם חד הורית עם שלושה ילדים הוא 720 שקלים והוא בגובה הכנסה בין 3,500 ל-7,500 שקלים, יש את מה שנקרא היציאה מקבלת המענק, יציאה מדורגת.

<אורי שיינין: היום היציאה היא בקצב של כל שקל הכנסה נוסף, מקזזים לך 34 אגורות מהמענק, מגובה הכנסה מסוים, ועל פי התיקון הנוכחי על כל שקל הכנסה נוסף מגובה של 7,500 שקלים מקזזים 17 אגורות.

רועי פולקמן: זה משמעותי.

<אורי שיינין: זאת בדיוק השאלה של השיפוע.

רועי פולקמן: בשורה גדולה מאוד.

מיקי לוי: מאוד גדולה.

מיקי לוי: אין ויכוח.

<ישי פרלמן: התיקון השני החשוב הוא להשוות את המצב של תשלום המענק לעצמאים לתשלום המענק לשכירים.

<ישי פרלמן: עצמאים עד היום היו צריכים לחכות חמש שנים ובהן היו צריכים לקזז את סכום המענק מסכום המס שהיו צריכים לשלם ואז בסוף אם הם לא הצליחו לקזז במהלך חמש שנים, היו מקבלים את הסכום המענק בקיזוז של 25 אחוזים.

<ישי פרלמן: אנחנו משווים את המענק לעצמאים, כך שעצמאי יוכל לקבל את המענק שנה אחרי במזומן, כמו שכיר.

מיקי לוי: ביטלתם את חמש השנים.

<ישי פרלמן: ביטלנו את חמש השנים.

מיקי לוי: ביטלנו את ה-25 אחוזים?

<ישי פרלמן: כן.

<ישי פרלמן: הדבר השלישי החשוב שקורה בתיקון הזה, אלה הרבה תיקונים קטנים שמקלים על התפעול.

<ישי פרלמן: כל מיני בעיות שנמצאו במהלך תשע השנים בהן החוק פועל.

משה גפני: יש שתי הצעות חוק.

משה גפני: אחת שלנו, של כמה חברי כנסת ואחת של מיקי לוי.

משה גפני: אני לא דן בהן אלא שואל שאלה עקרונית.

משה גפני: אנחנו לא נדון בזה היום בכלל.

<ישי פרלמן: לדעתי הן מתייתרות.

מיקי לוי: הן מוצמדות.

<ישי פרלמן: הן מוצמדות והן מתייתרות.

משה גפני: אתה מאוד נלחמת על משפחות חד הוריות.

מיקי לוי: ועל עצמאים.

משה גפני: ברור.

משה גפני: אני נלחמתי על המשפחתונים.

משה גפני: אני לא רוצה לדבר על זה עכשיו.

משה גפני: לכם אין התנגדות אלא שאתם טוענים שזה מתייתר כי גם לי זה נראה כך אבל אני רוצה בכל זאת שנקיים את הדיון בישיבה הבאה.

רועי פולקמן: אנחנו נבקש ממיקי להגיד מילה טובה כי באישורי התקציב הוא כל כך תקף אותנו על הנושא הזה של החד הוריות ואמר שלא דואגים להם.

רועי פולקמן: עברו חמישה חודשים, חצי שנה, והנה דואגים להם.

משה גפני: אני במקומו הייתי אומר שזה בגלל המלחמה שלו.

רועי פולקמן: מאה אחוזים.

משה גפני: מה מאה אחוזים?

משה גפני: לך אסור להסכים לזה.

רועי פולקמן: מלחמה, אבל יש גם צד שהסכים לכך.

מיקי לוי: כשאקבל את רשות הדיבור, אני אומר.

רחל עזריה: זאת בשורה ענקית.

רחל עזריה: אי אפשר להתעלם מזה.

משה גפני: התיקון הוא תיקון מצוין ואנחנו כולנו מברכים על כך.

משה גפני: אנחנו נצטרך ללמוד את החוק ביסודיות כי יש שם כמה דברים שלא כל כך הבנתי ונראה לי אפילו החמרות.

משה גפני: כדרכנו, על אף שאנחנו משבחים ומברכים על החוק, אנחנו נצטרך לעשות בו עבודה יסודית.

<ישי פרלמן: כדי שיהיה אפשר להבין את החוק, אני מציע שהגורמים המקצועיים יתנו הסבר קצר על איך החוק פועל היום.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: הסבר.

משה גפני: לא קצר אלא הסבר.

משה גפני: זה חוק חשוב שצריך לדון בו באופן מקצועי ואני גם לא ממהר לשום מקום.

<יגאל ימיני: ב-27 לדצמבר 2007 חוקק חוק מס הכנסה שלילי, כשמו המלא חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים.

משה גפני: אתה לא מקריא אלא מסביר.

<יגאל ימיני: אני לא מקריא.

<יגאל ימיני: אני מסביר.

<יגאל ימיני: כאמור, אני חוזר, ב-27 לדצמבר 2007 חוקק חוק מס הכנסה שלילי ששמו המלא הוא החוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים.

<יגאל ימיני: זה השם לחוק מס הכנסה שלילי.

מיקי לוי: יש לי בקשה אליכם.

מיקי לוי: מס הכנסה שלילי נותן איזה שהן תפיסות עולם לא חיוביות אלא שליליות.

מיקי לוי: חברים, עידוד יציאה לעבודה.

<יגאל ימיני: התיקון הראשון הוא שינוי השם שלו ממס הכנסה שלילי למענק עבודה.

<יגאל ימיני: מס הכנסה שלילי יוצר קונוטציות שליליות ולכן שינינו את השם למענק עבודה.

<יגאל ימיני: מטרות החוק.

<יגאל ימיני: מהלך ראשון הוא מהלך וין-וין, אתה רוצה לצאת לשוק העבודה, בניית המשק, מגדיל את ההכנסה הפנויה, המענק נכנס נטו לכיס ללא תשלומי מסים ומצמצם את הפערים הכלכליים בין בעלי השכר הנמוך לבין בעלי השכר הגבוה.

<יגאל ימיני: בחוק הזה נעשו עד היום שבעה תיקוני חקיקה בלבד.

<יגאל ימיני: אני אתן דגש רק על השניים המהותיים.

<יגאל ימיני: התיקון הראשון הוא תיקון מספר 2, שהרחיב את התחולה של חוק מס הכנסה שלילי.

<יגאל ימיני: אני אציין ואומר לפני כן שהחוק התחיל ב-2007 כמו שאמרתי לפני כן, הוא חל אך ורק בשילוב - - -

משה גפני: סליחה.

משה גפני: שם החוק כפי שאמר חבר הכנסת מיקי לוי, זה השם שמופיע כאן?

<יגאל ימיני: כן.

<יגאל ימיני: זה השם המלא.

מיקי לוי: בסוגריים עדיין נאמר מס הכנסה שלילי ולכן נזעקתי.

<יגאל ימיני: בסעיף 1 יש את תיקון שם החוק.

רועי פולקמן: יבוא מענק עבודה.

רועי פולקמן: זה בסעיף 1, תיקון שם החוק.

<יגאל ימיני: אמשיך ואומר שבשנת 2007 עבר החוק, התחיל אך ורק באזורי שילוב, באותם אזורים בהם פעלה תכנית ויסקונסין שב-29 לאפריל 2010 היא בוטלה.

<יגאל ימיני: תיקון 2 הרחיב לראשונה את התחולה של החוק הזה מעבר לאזור השילוב לכל הארץ.

<יגאל ימיני: זה חל על כל הנשים ועל גברים חד הוריים.

<יגאל ימיני: תיקון מספר 5 בא בעקבות המלצת ועדת טרכטנברג כאשר המענק הוגדל בשיעור 150 אחוזים למי שנכנס להגדרת הורה עובד ואלה בעצם כל האימהות, נשואות או גרושות, לא משנה מה מצבן המשפחתי, והגברים החד הוריים.

<יגאל ימיני: אלה התיקונים המהותיים שנעשו עד היום מתוך שבעת התיקונים.

<יגאל ימיני: על מי חל החוק הזה.

<יגאל ימיני: החוק חל על כל עובד שכיר ועצמאי שבשנת המס 2015 עמד בתנאים הבאים.

<יגאל ימיני: מי שהוא בן 23 ומעלה ויש לו ילד אחד לפחות או בן 55 ומעלה ללא ילדים.

<יגאל ימיני: הגדרה של ילד בחוק מס הכנסה שלילי, מענק עבודה לצורך העניין, הוא מי שטרם מלאו לו 19 שנים.

<יגאל ימיני: זה התנאי הראשון.

<יגאל ימיני: התחולה הראשונה.

<יגאל ימיני: התנאי השני הוא גובה ההכנסה.

<יגאל ימיני: טווח ההכנסות הוא כזה: מי שיש לו ילד אחד או שניים או בן 55 ומעלה, נדרש שטווח ההכנסות שלו ינוע בין 2,060 שקלים לחודש ברוטו עד 6,220 שקלים ברוטו לחודש.

<יגאל ימיני: מי שיש לו שלושה ילדים ומעלה, טווח ההכנסות המזכה הוא בין 2,060 שקלים ברוטו לחודש עד 6,820 שקלים ברוטו לחודש.

<יגאל ימיני: התנאי השלישי הוא מבחן הנדל"ן.

<יגאל ימיני: אדם שיש לו דירת מגורים יחידה, זה בסדר, אבל אם יש לו מעבר לה, מעל חמישים אחוזים מקרקעין, הוא נפסל.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: אתם משנים מהמצב הקיים?

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: זה תיאור התחולה.

<יגאל ימיני: על מי חל החוק.

מיקי לוי: זה הניסוח המקורי.

משה גפני: במס הכנסה שלילי הרגיל, מה שיש עד היום, אתם משנים משהו ממנו?

<יגאל ימיני: מוסיפים.

<יגאל ימיני: מרחיבים אותו.

משה גפני: אדם רגיל שזכאי היום למס הכנסה שלילי, נכון להיום.

<יגאל ימיני: גם בשנה הבאה הוא יהיה זכאי.

משה גפני: לא קשור לנושא של מה שאתם מוסיפים שהם עכשיו יהיו קשורים גם לחוק הזה.

<יגאל ימיני: כן.

משה גפני: אני שואל האם שם אתם גם משנים במקרים הרגילים.

משה גפני: האם אתם מעלים או מורידים.

<יגאל ימיני: רק מקלים.

<יגאל ימיני: אם אלה חד הוריים, אנחנו משנים את טווח ההכנסות.

משה גפני: לא חד הוריים.

<יגאל ימיני: לגבי הרגיל, אין שינוי.

משה גפני: אני שואל האם על הדרך אתם משנים משהו.

<יגאל ימיני: יש כמה תיקונים טכניים שמקלים על האנשים.

<יגאל ימיני: זה רעיון החוק הזה.

<איתן צחור: מה לגבי הסכומים?

<יגאל ימיני: הסכומים לא משתנים.

<יגאל ימיני: אחוז המימוש בשנה שעברה, 2014, עמד על כשבעים אחוזים שזה אחוז מימוש מאוד גבוה יחסית בהשוואה למדינות אירופה וארצות הברית.

<יגאל ימיני: בארצות הברית אחרי שלושים שנים הגיעו לשבעים אחוזי מימוש.

<יגאל ימיני: עמדנו על שבעים אחוזי מימוש וזה אחוז מאוד גבוה יחסית.

רועי פולקמן: שבעים אחוזים ממה?

מנואל טרכטנברג: מהפוטנציאל.

מנואל טרכטנברג: הנתון האחרון מ-2014 הוא 64 אחוזים.

<יגאל ימיני: לא.

<יגאל ימיני: שבעים אחוזים.

<יגאל ימיני: בשנת 2013 היו 66 אחוזים ובשנת 2014 אלה שבעים אחוזים.

<יגאל ימיני: זה אחוז המימוש.

מנואל טרכטנברג: זה לא הנתון שיש לי, אבל בסדר.

משה גפני: אני חושב שפרופסור טרכטנברג צודק.

משה גפני: אני זוכר את הנתונים.

<עידית לב זרחיה: הנתון של 64 אחוזים פורסם על ידי בנק ישראל כנתון חלקי והם גם ציינו את זה בדוח שלהם, שזה נתון חלקי שלא מתייחס לכל השנה.

מנואל טרכטנברג: כתוב שהנתונים מעודכנים לנובמבר 2015.

<עידית לב זרחיה: נכון.

<עידית לב זרחיה: אפשר עוד להגיש במהלך השנה.

<עידית לב זרחיה: אפשר להגיש על שנתיים אחורה.

<יגאל ימיני: אנשים עוד מגישים.

<עידית לב זרחיה: לכן הנתון הזה הוא לא סופי.

<עידית לב זרחיה: הנתון הסופי הוא שבעים אחוזים.

מנואל טרכטנברג: יש לי את הטבלה כאן.

מנואל טרכטנברג: כתוב כאן שנת 2014.

משה גפני: באיזה עוד מדינות יש מס הכנסה שלילי?

מנואל טרכטנברג: בהרבה מדינות.

משה גפני: הבולטות בהן.

<יגאל ימיני: יש בארצות הברית.

משה גפני: כמה אחוז בארצות הברית?

<יגאל ימיני: כפי שאמרתי קודם, הם הגיעו לשבעים אחוזים אחרי שלושים שנה.

<עידית לב זרחיה: ממוצע.

מנואל טרכטנברג: אבל בכמה מדינות אירופה האחוז יותר גבוה.

משה גפני: איפה למשל?

מנואל טרכטנברג: אני לא זוכר כרגע.

משה גפני: בכמה יותר גבוה?

משה גפני: 75 אחוזים?

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: זה אף פעם לא מגיע לתשעים אחוזים אבל בהחלט יש גם מעל לשבעים אחוזים.

מיקי לוי: אין ספק שאחרי ההרחבה הזאת, ביטול ה-25 אחוזים קנס לעצמאים, אי המתנה לחמש שנים, יביא להרחבה ניכרת.

מיקי לוי: העלאת הסף והורדת הרצפה.

משה גפני: אבל החוק הזה יכניס יותר זכאים.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: ייכנסו יותר זכאים.

משה גפני: השאלה אם האחוז יענה.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: אני אתייחס לזה אחר כך.

<עידית לב זרחיה: יש כאלה שכבר היום הם לכאורה זכאים והמצב שלהם השתפר, כמו למשל העצמאים.

<עידית לב זרחיה: חוץ מזה, אנחנו נמצאים במגמת שיפור.

<עידית לב זרחיה: משנה לשנה אנחנו רואים בכל שנה שהמספר עולה כי אנחנו עושים המון פעולות של הסברה ופישוט התהליכים.

<עידית לב זרחיה: למשל השנה השקנו כלי ממוחשב באמצעותו מי שהגיש כבר בעבר בקשה, יכול לעשות את זה באינטרנט והוא אפילו לא צריך להגיע לדואר.

<עידית לב זרחיה: אין ספק שזה יקל על האנשים לממש את הזכאות שלהם ויגדיל את האחוזים.

<יגאל ימיני: אופן הגשת התביעה.

<יגאל ימיני: מגישים את התביעה תמיד שנה אחת אחורה בסניפי הדואר.

<יגאל ימיני: לפני כחודשיים השקנו יישום אינטרנט חדש באמצעותו אפשר להגיש את התביעות למס הכנסה שלילי דבר שבעצם מקל את הנגישות לאנשים.

<יגאל ימיני: (היו"ר רחל עזריה)

<עידית לב זרחיה: במחקרים של בנק ישראל וגם אצלנו אנחנו מזהים שאוכלוסייה שבה יש מיצוי יחסית נמוך, אלה נשים במגזר הערבי והערבים בכלל והשנה אנחנו מתכננים קמפיין ייעודי למגזר הערבי בו אנחנו מתכוונים להשקיע למעלה ממיליון שקלים ובו נפנה לאותה אוכלוסייה ונגביר את מיצוי הזכויות בקרב אותן זכאיות פוטנציאליות.

<יגאל ימיני: בנוסף לכך נשלחים גם הרבה מכתבים יזומים על ידי רשות המסים.

<יגאל ימיני: כל שנה רשות המסים שולחת מכתבים יזומים לאותה אוכלוסייה זכאית שטרם מימשה את הזכאות שלה.

<יגאל ימיני: שולחים מכתב הביתה, שלום לך אדוני, יתכן ואתה זכאי למס הכנסה שלילי, אנא פנה לדואר.

<יגאל ימיני: במכתבים חדשים מופיע גם היישום החדש באינטרנט על מנת להגיש את התביעות.

<יגאל ימיני: נעשות המון פעולות יזומות של רשות המסים כדי להגדיל את אחוז המימוש.

רחל עזריה: מה אחוז המימוש במגזר הערבי?

רחל עזריה: אני מנסה להבין האם החציון שונה.

<עידית לב זרחיה: במחקר של בנק ישראל הייתה התייחסות לזה.

<עידית לב זרחיה: אני לא זוכרת כרגע את הנתונים.

<עידית לב זרחיה: אין ספק שהם ציינו שם שיש מקום להגביר את ההסברה במגזר הערבי וזה מה שאנחנו הולכים לעשות.

מנואל טרכטנברג: ובמגזר החרדי?

<עידית לב זרחיה: במגזר החרדי הם דווקא ציינו שיש אחוז מיצוי גבוה.

מנואל טרכטנברג: אני יודע שיש שיפור.

<עידית לב זרחיה: יש אחוז יחסית גבוה לכלל האוכלוסייה.

<אורי שיינין: אם אני זוכר נכון, 78 אחוזים.

<אורי שיינין: אם אני זוכר נכון, בשנת 2013 זה היה 78 אחוזים.

<אורי שיינין: במגזר הערבי אחוז המיצוי הוא 46 אחוזים.

רחל עזריה: זה דרמטי.

רחל עזריה: אם הממוצע הוא שבעים אחוזים, זה דרמטי.

<אורי שיינין: החלטת ממשלה שהעבירה את זה קבעה סעיף נוסף והוא שארבעים אחוזים מתקציב הפרסום של רשות המסים ילך לטובת הדבר הזה.

<יגאל ימיני: כל שנה אנחנו מפרסמים עלוני מידע בחמש שפות – עברית, צרפתית, רוסית, אמהרית וערבית.

מנואל טרכטנברג: מה עם ספרדית?

רחל עזריה: אני מבקשת שבהחלטת הממשלה הבאה יהיה מידע לישראלים דוברי ספרדית.

<עידית לב זרחיה: דרך אגב, אנחנו עושים הרבה שיתופי פעולה עם עמותות למיצוי הזכויות כמו למשל עמותת ידיד שפועלת הרבה בתחום הזה.

<יגאל ימיני: גם עם הג'וינט.

רחל עזריה: יש יעד?

<יגאל ימיני: כל שנה אנחנו מעלים את היעד.

<יגאל ימיני: את האחוז.

<יגאל ימיני: אנחנו פועלים רבות להעלות את האחוז.

רחל עזריה: אבל הגדרתם יעד?

<עידית לב זרחיה: ראש הרשות הגדיר ל-85 אחוזים.

<יגאל ימיני: כל שנה.

רחל עזריה: במגזר הערבי הגדרתם יעד?

<עידית לב זרחיה: עדיין לא.

<עידית לב זרחיה: אנחנו במהלך הגיבוש.

רחל עזריה: כדאי להגדיר יעד.

<עידית לב זרחיה: אנחנו מגבשים את הקמפיין יחד וכשנדע מה המאפיינים של הקמפיין וכולי, כמובן שנציב לעצמנו יעד.

<יגאל ימיני: אופן התשלום של מענק עבודה לשכיר ועצמאי הוא מאוד שונה נכון למצב הנוכחי.

<יגאל ימיני: שכיר מקבל במזומן במספר פעימות בהתאם למועד הגשת התביעה.

<ישי פרלמן: הגשת התביעה היא שנה מאוחר יותר מהשנה לגביה מתבקש המענק.

<ישי פרלמן: כלומר, אם העבודה היא ב-2015, אדם עובד ב-2015, בשנת 2016 הוא מבקש את המענק עבור 2015.

<ישי פרלמן: המידע שעל פיו אנחנו נותנים את המענק, מבוסס על דוחות שנתיים ועל דיווחים של מעבידים למס הכנסה שניתנים בסוף השנה ועל פי החישוב השנתי אנחנו נותנים את המענק.

מנואל טרכטנברג: כמה נקודות חשובות לדעת.

מנואל טרכטנברג: בממוצע מתי מגישים את התביעה?

מנואל טרכטנברג: אני מתכוון, על פני השנה.

מנואל טרכטנברג: כמה זמן אחרי זה מקבלים את המענק?

<יגאל ימיני: הגשת התביעות, כמו שאמר ישי, תמיד שנה לאחר מכן.

<יגאל ימיני: מה-1 לינואר 2016 אפשר להגיש את התביעות עד ה-30 בספטמבר 2016.

מנואל טרכטנברג: מתי זה קורה בממוצע?

<יגאל ימיני: עיקר האוכלוסייה שמגישה?

<יגאל ימיני: לרוב במחצית השנה.

<יגאל ימיני: בעקבות המכתבים היזומים, אנחנו מקבלים גל של בקשות.

מנואל טרכטנברג: בסביבות יולי-אוגוסט.

<יגאל ימיני: כן.

מנואל טרכטנברג: כמה זמן אחר כך הם מקבלים את המענק?

<יגאל ימיני: החוק קובע שאם הוגשה תביעה עד ה-31 במרץ 2016, הוא יקבל את זה בארבע פעימות:

<יגאל ימיני: פעימה ראשונה ב-15 ליולי 2016, פעימה שנייה ב-15 לאוקטובר 2016, פעימה שלישית ב-15 לינואר 2017.

מנואל טרכטנברג: התשלום הראשון הוא ב-דיליי של שלושה חודשים.

<יגאל ימיני: כל רבעון, אבל אם נניח הגשת כל שנה תביעה למס הכנסה שלילי, יוצא שכל רבעון קיבלת את סכום המענק.

מנואל טרכטנברג: ה-דיליי מזמן ההגשה הוא שלושה חודשים עד הפעימה הראשונה.

<יגאל ימיני: לא.

<יגאל ימיני: אם הגשת את התביעה ב-1 בינואר 2016, התשלום הראשון יהיה ב-15 ביולי והסיבה היא מאוד פשוטה והיא כי אין לנו את הנתונים.

<יגאל ימיני: אנחנו מחכים לכל הדיווחים של המעסיקים, לטופסי 126, 856.

<שרית פרסי: מחכים להגשת דוחות מעסיקים והתאריך הוא סוף אפריל.

<שרית פרסי: בכל שנה יש אורכה נוספת עד סוף מאי ואז בסביבות יוני אנחנו מקבלים את רוב הדיווחים מהמעסיקים ואז אנחנו יכולים לקבוע.

רחל עזריה: השיטה הזאת היא עבור אוכלוסיות מוחלשות.

רחל עזריה: אני מברכת על כל השינויים אבל זה שלוקח זמן עד שאפשר בפועל לקבל את הכסף, יש לזה משמעות גדולה.

מיקי לוי: זה לא לוקח זמן.

מיקי לוי: זה כל רבעון.

<יגאל ימיני: אם את מגישה כל שנה מס הכנסה שלילי, כל רבעון קיבלת סכום מסוים.

<יגאל ימיני: הוא גם נהנה וגם מנצל אותו בצורה מיטבית מאשר אם יקבל אותו בסכום אחד גדול.

רחל עזריה: זה נכון, אבל השיטה שמגישים בסוף השנה, זה מבוסס על שיטה של מס הכנסה אבל כאן זה מענק עבודה.

<יגאל ימיני: אין לנו את הנתונים.

<יגאל ימיני: הזכאות נקבעת על פי השכר שלו.

מנואל טרכטנברג: זה לא נכון שמקבלים כל רבעון.

מנואל טרכטנברג: במחצית הראשונה של השנה הוא לא מקבל.

<יגאל ימיני: בפעם הראשונה.

<יגאל ימיני: אחרי שנה שנייה שהוא מגיש מס הכנסה שלילי, נוצר מצב שכל רבעון הוא מקבל.

רחל עזריה: בפעם הראשונה יש פער של שנה וחצי ממועד העבודה כי זה בסוף השנה.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: זה לא שנה וחצי.

מנואל טרכטנברג: זה פער של חצי שנה.

רחל עזריה: מסוף השנה.

מיקי לוי: הקודמת.

<יגאל ימיני: זה חצי שנה.

רחל עזריה: הוא מקבל בסוף השנה.

<יגאל ימיני: מתום השנה.

רחל עזריה: עבדת בינואר ואתה מקבל את ההחזר.

רחל עזריה: אני מבינה שנעשה כאן שינוי משמעותי וזה מאוד מבורך אבל צריך להבין שלאוכלוסייה חלשה, אחד הקשיים הוא תזרים המזומנים.

רחל עזריה: בוודאי שזה מסייע.

<יגאל ימיני: בשנה הראשונה, אני מסכים עם מה שאת אומרת וזה נכון, אבל אחרי שנה שנייה, זה שונה.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: אני מקווה שאנשים יצאו ממס הכנסה שלילי אבל ברגע שנכנסים למס הכנסה שלילי?

מיקי לוי: אנחנו קוראים לזה מענק עבודה ולא מס הכנסה שלילי.

רחל עזריה: מענק עבודה.

רחל עזריה: ברגע שנכנסים לרוטינה של מענק עבודה, גם זה שמקבלים ברבעונים, זה הופך את זה ליותר דומה לשכר עבודה מאשר לכסף שפתאום מקבלים ולא קשור לכלום.

רחל עזריה: הכול מבורך אבל באמת האתגר הזה של השנה וחצי הראשונות, צריך לפתור אותו.

רחל עזריה: הרבה פעמים אנשים לא מגישים כשזה כסף שיגיע באיחור.

רחל עזריה: גם זה חלק מהעניין.

רחל עזריה: אני לא יודעת איך פותרים את זה במקומות אחרים.

<ישי פרלמן: בביטוח לאומי זה עובד בצורה כפי שאת אומרת, על בסיס חודש בחודשו.

<ישי פרלמן: מבחינת המערך של ביטוח לאומי, יש להם מערך שמתפעל.

<ישי פרלמן: אצלנו יש ארבעה אנשים שעובדים ברשות המסים על מס הכנסה שלילי ומדובר במספרים עצומים של פונים.

<ישי פרלמן: האפשרות לעשות את זה בצורה כל כך פשוטה מבחינה בירוקרטית, מתבססת על העובדה שאנחנו מתבססים על המידע שיש לפקידי השומה.

<עידית לב זרחיה: צריך להתייחס לעובדה שאנחנו מתייחסים להכנסה שנתית.

<עידית לב זרחיה: הזכאות היא באמת על הכנסה שנתית.

<עידית לב זרחיה: יכול להיות שאדם עבד בינואר.

<עידית לב זרחיה: הוא הרי עבד כל השנה ומסתכלים על ההכנסה שלו במשך כל השנה ומאוד יכול להיות שבסוף השנה יש לו הכנסות יותר גבוהות, דבר שיכול לשנות את ההכנסה.

רחל עזריה: אני מבינה למה זה כך.

רחל עזריה: אני מבינה מהמקום של המדינה מה זה כך, אני מבינה למה כרגע אין לנו ברירה או אנחנו לא מצליחים לייצר פתרון אחר, אבל אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו כל הזמן צריכים לשים לב אליהם זה איך האזרח, זה שבקצה, בשבילו אנחנו נמצאים כאן ועובדים, איך הוא מקבל את הסיוע.

<אורי שיינין: כשזה נקבע, החשש הגדול במס הכנסה שלילי, וזה בכל העולם ולא איזה משהו שקיים רק כאן, שכל כלי שמגדיל את ההכנסה של האוכלוסיות החלשות, הופך לכלי שמסבסד את השכר של המעסיקים של האוכלוסיות החלשות.

רחל עזריה: אתה אומר שיש בזה גם יתרון.

<אורי שיינין: לכן צריך לעשות את ההפרדה הזאת.

<אורי שיינין: תמיד מחפשים את האיזונים בין מצד אחד לעשות את ההפרדה לבין מצד אחד לא לגרום לכך שההכנסה תהיה אי שם.

רחל עזריה: ושלא יגישו כי מקבלים את זה בעוד שנה וחצי.

<נטליה מירנצ'וב: אני רוצה לחדד עוד נקודה.

<נטליה מירנצ'וב: מהיכרות שלנו עם האוכלוסיות החלשות, עם האוכלוסייה שמקבלת את המענק, מאוד קשה לה לקבל איזשהו סכום ואחרי כן מתברר שלא דייקנו בסכום כי לא ידענו את כל הנתונים.

רחל עזריה: זה נכון.

<נטליה מירנצ'וב: אנחנו מדברים על שכיר ולשכיר יש תשלומים שמגיעים לו בסוף השנה ואנחנו לא יכולים באמצע השנה לפעול על סמך מה שיש כשבעצם אין נתונים.

רועי פולקמן: זה יעלה את הסיכוי לטעות.

<נטליה מירנצ'וב: עדיף שבן אדם יחכה מאשר הוא יצטרך להחזיר את הכסף.

רועי פולקמן: שאלה על התכלית של החוק.

רועי פולקמן: בעצם יש שתי תכליות.

<יגאל ימיני: מטרות.

רועי פולקמן: האחת, לעודד יציאה לעבודה, והשנייה, הוצאה מעוני.

רועי פולקמן: החוק במודל המקורי שלו עובד שש שנים.

רועי פולקמן: תוכלו לומר מעט לגבי התוצאות, האם הושגו המטרות האלה ומה אנחנו צופים שיקרה בעקבות השינוי?

רועי פולקמן: תוכלו קצת להמחיש לנו?

רועי פולקמן: הרי לשם כך נוצר החוק, להכניס אנשים למעגל העבודה ולהוציא אנשים ממעגל העוני.

<יגאל ימיני: זאת השנה השמינית שהחוק הזה פועל.

<יגאל ימיני: בתחולה ארצית זאת השנה הרביעית.

רועי פולקמן: בהתחלה היה פיילוט.

<יגאל ימיני: באזורי שילוב, באזורי ויסקונסין בלבד.

<יגאל ימיני: משנת 2011 זה בתחולה ארצית ומתקיים בכל הארץ.

<יגאל ימיני: אחוז המימוש עם השנים, שמתם לב, כל שנה עולה בין שניים לשלושה אחוזים.

<יגאל ימיני: במחקרים שערך בנק ישראל, הוא מצא שזה עזר, הקטין את התחולה של העוני, וצמצם את הפערים.

רועי פולקמן: מה זה אומר עזר?

רועי פולקמן: יש לכם קצת נתונים?

רועי פולקמן: איך אנחנו יודעים להגיד שהחוק הצליח או לא הצליח?

רועי פולקמן: מה הפרמטרים מבחינתנו להצלחה?

<יגאל ימיני: בנק ישראל עשה מחקר.

מיקי לוי: האם אנשים שלקחו את זה בפעם הראשונה, יצאו מהמעגל הזה בפעם הרביעית?

רועי פולקמן: מה אנשים זה הוציא ממעגל העוני?

רועי פולקמן: בכמה זה הגדיל את שיעור ההשתתפות בעבודה|?

<יגאל ימיני: נביא את הנתונים לישיבה הבאה.

<עידית לב זרחיה: יש מחקר של בנק ישראל.

<עידית לב זרחיה: נעביר לכם אותו.

רועי פולקמן: כי בסוף אנחנו רוצים לראות שאנחנו עומדים ביעדים שהוגדרו.

<נטליה מירנצ'וב: התרומה היא בעיקר בתחולת העוני אבל יש גם השפעה מסוימת על יציאה לשוק העבודה.

רועי פולקמן: את אומרת שפחות יציאה לעבודה.

<נטליה מירנצ'וב: יש השפעה גם שם, אבל בעיקר בצמצום תחולת העוני.

רועי פולקמן: לכאורה אנחנו לא רואים שינוי.

רועי פולקמן: עד לשנתיים האחרונות לא ראינו איזו התמתנות בשיעורי העוני במדינת ישראל.

רועי פולקמן: לכאורה הכלי הזה עובד איקס שנים.

<נטליה מירנצ'וב: קיימת מגמה ולא רק בישראל אלא בכל העולם להרחבת הפערים.

<נטליה מירנצ'וב: אנחנו כאן פועלים נגד הזרם הכללי ולכן קשה לשפוט ולומר שלא הייתה תוצאה.

מנואל טרכטנברג: יש לי לא מעט לומר על הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: קודם כל, אני רוצה לברך על הצעדים שמובאים כאן אבל מהשאלות את יכולים לחוש את הכיוון של התהיות שיש גם בצד הזה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לשים דברים בפרספקטיבה.

מנואל טרכטנברג: קודם כל, למען ההיסטוריה, החוק הזה היה תולדה של מאבק מאוד קשה בין המועצה הלאומית לכלכלה שעמדתי בראשה, שם גיבשנו את כל פרטי החוק כמו שבסוף רובם התקבלו, לבין האוצר שלא רצה בשום אופן לאמץ אותו וטען שתי טענות.

מנואל טרכטנברג: הוא טען, ראשית, שזה לא ישים, והוויכוח הגדול היה, לא אגיד עם מי, אבל אחר כך הוא ממש התהפך לגמרי וזה מה שאפשר את זה.

מנואל טרכטנברג: הם טענו שפשוט אי אפשר לעשות את זה, שמערכת המחשוב לא יכולה לבצע את הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: הטענה השנייה הייתה כמובן שהעלות התקציבית תהיה כזאת שלא יכולים לעמוד בזה וכולי.

מנואל טרכטנברג: כל זה היה במהלך 2007.

מנואל טרכטנברג: האוצר לשמחתי הרבה אימץ את הגישה ויצא לדרך אלא שעשו את זה בצורה מאוד מצומצמת והדברים נאמרו כאן.

מנואל טרכטנברג: גם הפיילוט, גם התחולה, גם הסכום, הכול, בכל הפרמטרים וזה היה חבל מאוד מכיוון שזה מסוג הדברים שאם אתה עושה מעט, כל מה שאתה עושה, אתה יוצר איזשהו מנגנון בירוקרטי שלא משיג את המטרה לא מצד העוני ולא מצד עידוד התעסוקה.

מנואל טרכטנברג: עברו מספר שנים עד שנעשו התיקונים הברוכים ואז זה התחיל לזוז אבל עדיין הסכומים היו מאוד נמוכים.

מנואל טרכטנברג: באמת השינוי המשמעותי היה בעקבות המחאה, אז התחיל להיות סכום שאפשר לחשוב עליו כמשמעותי הן מבחינת התמריץ והן מבחינת היציאה מהעוני.

<יגאל ימיני: גם רואים את זה בגובה המענק.

<יגאל ימיני: ככל שגובה המענק גבוה יותר, כך אחוז המימוש גבוה יותר.

מנואל טרכטנברג: ברור לחלוטין.

מנואל טרכטנברג: אני מציין את זה לא כדי לקבל קרדיט אלא כי את המהלכים האלה, כדי שיהיו אפקטיביים, צריך ללכת על זה בצורה מז'ורית ולא מינורית.

מנואל טרכטנברג: אם לא, חבל לעשות את זה באיזשהו מובן.

מנואל טרכטנברג: מוטב לא לעשות דברים כשאתה עושה חצי דרך כי זה לא משיג את המטרה וזה עולה כסף ועולה בירוקרטיה.

מנואל טרכטנברג: לכן מאוד חשוב לעשות את הדברים במלואם כדי לתת לזה צ'אנס ואז בוחנים האם היה לזה את האימפקט הרצוי או לא.

מנואל טרכטנברג: לגופו של עניין.

מנואל טרכטנברג: כפי שצוין, יש שתי מטרות – עידוד תעסוקה וצמצום העוני.

מנואל טרכטנברג: אני חייב להגיד שאני הסתכלתי על המחקרים ובעניין של עידוד תעסוקה, מאוד קשה לייחס את ההשפעה למס הכנסה שלילי כי יש כאן מגמה של עלייה בשיעור התעסוקה שנמשכת מספר שנים ותרמו לכך מספר גורמים שמבחינה סטטיסטית מאוד קשה לעשות את ההבנה מה תרם מה.

מיקי לוי: צריך להוציא את אותן משפחות שדרשו סתם לדוגמה לפני ארבע שנים, והשאלה היא האם אם עדיין נמצאים בתוך הלופ.

מיקי לוי: אם הן לא נמצאות בתחום הלופ או חלקן לא נמצאות או כמה אחוזים, אנחנו לפחות במהלך הצלחנו.

מנואל טרכטנברג: כל מה שאני אומר זה שקשה להגיד אם זה תרם לעידוד התעסוקה.

מנואל טרכטנברג: בסך הכול מדינת ישראל עשתה מהלך מדהים מבחינת הגידול בשיעור התעסוקה כך שכיום זאת לא הבעיה שלנו.

מנואל טרכטנברג: גם בקרב הגברים החרדים יש שיפור ניכר וכך גם בקרב נשים ערביות למרות ששם עדיין יש לנו דרך.

רחל עזריה: אנחנו בכיוון הנכון.

מנואל טרכטנברג: אנחנו בכיוון הנכון.

רחל עזריה: יש כאן שיעורי תעסוקה מאוד גבוהים ביחס ל-OECD.

מנואל טרכטנברג: נכון ואלה רק תתי קבוצות שצריך לשים את הדגש עליהן.

מנואל טרכטנברג: לגבי צמצום העוני.

מנואל טרכטנברג: כאן התמונה היא פחות ורודה.

מנואל טרכטנברג: נכון שהיו כמה שנים ששיעור העוני ירד, אבל כאשר בוחנים את זה בזכוכית מגדלת, תחולת העוני בין העובדים, אז בין 2013 ל-2014, שיעור תחולת העוני בין העובדים עלה.

מנואל טרכטנברג: עלה קצת, מ-12.5 אחוזים ל-13.1 אחוזים.

רועי פולקמן: זה מה שהדאיג אותי לגבי האפקטיביות כי לכאורה זה אמור להיות הפוך.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: אני לא רוצה להיתלות בנתון הזה.

רחל עזריה: זה לא מספיק מובהק.

מנואל טרכטנברג: היית מצפה שהאחוז ירד.

מנואל טרכטנברג: לכן אני אומר שיש כאן מקום לדאגה כי הדבר האחרון שאנחנו רוצים, לאור הגידול בשיעור התעסוקה, זה לראות גידול בשיעור העניים בין העובדים.

מנואל טרכטנברג: כל העניין של התמריצים, כל העניין של ה-רול מודל, של מודל לחיקוי, אתה אומר בשביל מה.

מנואל טרכטנברג: אם אתה עדיין עני ושיעור העניים בין העובדים עולה, זזה לא משיג את המטרה.

מנואל טרכטנברג: אני אומר שצריך להיזהר אבל יש כאן סימן מסוים לדאגה.

מנואל טרכטנברג: מה לעשות מול זה עם הכלי הזה.

מנואל טרכטנברג: יש כלים אחרים.

מנואל טרכטנברג: קודם כל, אני חושב שצריך לחזור ולבחון את גובה המענק.

מנואל טרכטנברג: לא דרמטי כמו שהיה כמו ב-2011.

מנואל טרכטנברג: שכר המינימום עלה ונוצר איזשהו פער.

מנואל טרכטנברג: יש את השאלה של ההצמדה או למה אתה צריך להצמיד את הסכום הזה.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שצריך לחשוב על איזשהו מנגנון של הצמדה לפחות אל מול שכר המינימום, היה עדיף אל מול שכר ממוצע אבל זה לא פשוט וזה לא יהיה, אבל לאור השינויים שחלים בשכר המינימום, לפחות מול זה.

מנואל טרכטנברג: צריך לקבוע איזשהו קריטריון של כמה אתה רוצה להתקרב לשם, לסגור את הפער כדי שבאמת תהיה תרומה משמעותית למטרה שכיום הפכה למטרה המרכזית של צמצום העוני כי המטרה של גידול בתעסוקה בגדול כבר השגנו אותה.

מנואל טרכטנברג: צריך לתחזק אותה, פרט לשתי האוכלוסיות, אבל השגנו אותה.

רחל עזריה: גם באוכלוסייה של הגברים החרדים יש התקדמות.

מנואל טרכטנברג: נכון.

רחל עזריה: בקרב הנשים הערביות זה ייקח עוד קצת זמן, אבל אנחנו נעלה גם שם.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: לכן הכלי הזה, מענק העבודה, טוב שאתם משנים את השם.

מנואל טרכטנברג: הדבר השני הוא הסיפור של הפרוצדורה והעיתוי.

מנואל טרכטנברג: התייחסתם לזה ואני מאוד שמח על מה שאתם עושים.

מנואל טרכטנברג: באמת כל הכבוד.

מנואל טרכטנברג: אבל יש עוד דרך ללכת.

מנואל טרכטנברג: מה שקורה זה -שעדיין - אין לי כאן נתונים אבל אני שומע את הדברים - ללא מעט מהזכאים יש מחסום ביכולת להגיש.

מנואל טרכטנברג: הם לא בדיוק מודעים, לא מבינים עד הסוף ויש כאן עדיין בעיה.

<במיקי לוי: כל זאת 950 מיליון שקלים שולמו בשנה החולפת.

<במיקי לוי: זה המון כסף.

מנואל טרכטנברג: זה לא סותר את מה שאני אומר.

מיקי לוי: הם עושים פרסום.

מנואל טרכטנברג: אמרתי שאני מברך על מה שנעשה, אני מברך על ההתקדמות, אבל שם כל הזמן צריך לשים מאמץ כי בסוף אתה רוצה שהבן אדם שזכאי לזה, יהיה לו ברור לחלוטין ושבפעולה מאוד פשוטה הוא יוכל להגיש את הבקשה.

מנואל טרכטנברג: יש את העניין שאתם מתארים מה קורה ברשות המסים, היכולת לעוות את האינפורמציה כדי שאפשר יהיה לשלם.

מנואל טרכטנברג: אני ער לזה.

מנואל טרכטנברג: גם שם יש עדיין שוליים שאפשר לקצר ואני אומר את זה מתוך ידיעה מבפנים.

מנואל טרכטנברג: יש יכולת לקצר ויש לזה משמעות.

מנואל טרכטנברג: נכון שאתה לא רוצה שהמעסיקים יאמרו שאם הם משלמים, אנחנו לא נשלם, זה נכון, אבל מכיוון שהתשלום הוא שנה לאחר מכן, ההחרגה הזאת נוצרת.

מנואל טרכטנברג: לסיכום אני רוצה להגיד שיש כאן מקום לחשוב חשיבה מחודשת על גובה הסכום ביחס לשכר מינימום.

מנואל טרכטנברג: לא צעד דרמטי, אני מבין את המגבלות התקציביות, אבל כן איזשהו מנגנון הצמדה סביר ביחס לשכר מינימום.

מנואל טרכטנברג: שנית, יש להמשיך ביתר שאת במאמצים שאתם עושים כדי לפשט את התהליך, להבהיר היטב מי זכאי ומי לא, להגיע לאוכלוסיות שעדיין כפי שתיארת הן פחות מגישות ופחות מודעות, ועדיין יש מקום לקצר טווחים.

מנואל טרכטנברג: תעשו את כל זה, אני חושב שבעוד שנה נוכל לבוא לכאן ולראות שתחולת העוני בין העובדים אכן ממשיכה לרדת.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול על מגדריות.

רחל עזריה: אם אפשר לתת את זה באיזשהו היבט מגדרי.

רחל עזריה: כמה נשים זכאיות, האם יש יותר נשים זכאיות מאשר גברים ואני מניחה שכן, כמה נשים מגישות יותר מגברים.

רחל עזריה: נשמח לקצת נתונים.

<נטליה מירנצ'וב: יש לי באופן כללי.

<נטליה מירנצ'וב: רציתי להתייחס למה שנאמר קודם.

<נטליה מירנצ'וב: ברגע שאנחנו מפרשים את הנתונים של תחולת העוני בקרב העובדים, צריך לחשוב כל הזמן שיש טרייד אוף בין עידוד היציאה לעבודה לבין תחולת העוני בקרב העובדים כי אותו עובד שולי שמצטרף לכוח העבודה, הוא בדרך כלל לא כזה ששוק העבודה יכול היה להציע לו תמורה גבוהה.

<נטליה מירנצ'וב: מי שהיה יכול להשתכר שכר גבוה, הוא בפנים.

רחל עזריה: את אומרת שברגע שאנחנו מגדילים את מעגל העבודה, אנחנו מכניסים עובדים ואז מורידים את הממוצע.

<נטליה מירנצ'וב: כן.

<נטליה מירנצ'וב: לכן צריך להיזהר בפרשנות של הנתונים.

<נטליה מירנצ'וב: מבחינת החלוקה בין גברים לנשים.

<נטליה מירנצ'וב: אנחנו רואים שיש הרבה נשים זכאיות אבל אחוז המיצוי בקרב הנשים הוא הרבה יותר גבוה מאשר בקרב הגברים, בפרט אצל החרדים.

<מאירה בסוק: זה קשור גם לדרך ההעסקה?

<מאירה בסוק: נשים בדרך כלל הן עובדות שעתיות ואז הן מרוויחות הרבה פחות ואין להן ימים מלאים אלא רק שעות.

מיקי לוי: אין קשר.

מיקי לוי: מדובר בסכום ההכנסה.

מיקי לוי: היא יכולה לעבוד יום אחד ולהרוויח 3,000 שקלים.

מיקי לוי: לכן לא הלכנו לשם.

מיקי לוי: היא יכולה לעבוד משמרת של 24 שעות כי מישהו צריך לשמור על הילדים שלה ולהרוויח עבור המשמרת הזאת 2,000 שקלים.

מיקי לוי: שלוש פעמים בחודש, תודה רבה, תבוא ותקבל.

מנואל טרכטנברג: להבדיל ממה שקורה במעונות היום.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: שם זה מוגדר אחרת.

מיקי לוי: שם צריך את זה.

רחל עזריה: ובקרב נשים לא חרדיות?

<יגאל ימיני: צריך להבין שמה שנטליה אמרה, זה בא בעקבות תיקון מספר 5, בעקבות מסקנות ועדת טרכטנברג, שם הוא הגדיל את גובה המענק בשיעור של 150 אחוזים לנשים.

<יגאל ימיני: זאת אחת הסיבות שמוכיחות שככל שהמענק גבוה יותר, יש אחוז גבוה יותר.

<נטליה מירנצ'וב: זה היה יותר גבוה גם לפני, אבל כמובן שהסכום משפיע גם הוא.

רחל עזריה: נשים באופן כללי גם זכאיות יותר?

<יגאל ימיני: כמו שנטליה ציינה, כן.

<נטליה מירנצ'וב: יש יותר הימצאות בתחום המזכה.

רחל עזריה: כי פערי השכר עליהם דיברנו כאן, ישראל מספר שלוש ב-OECD, בנתון המבאס של פערי השכר המגדרי הגבוהים ביותר אחרי יפן וקוריאה נדמה לי.

מנואל טרכטנברג: צפון קוריאה.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: זה מאוד מבאס.

רחל עזריה: ה-OECD עשו לנו שירות מאוד טוב כאשר שם את המראה מול הפנים שלנו.

רחל עזריה: אתם אומרים שאתם מתייחסים להיבט המגדרי בזה שהעליתם ב-150 אחוזים.

<יגאל ימיני: זאת מטרת החוק, בין השאר, לצמצם את הפערים החברתיים בין השכר הנמוך לבין השכר הגבוה.

רחל עזריה: אני חושבת שאם מרכיבים לרגע את המשקפיים המגדריות, זה נותן הקשר אחר לפערי השכר.

רחל עזריה: כשאנחנו כל הזמן מדברים על איך אנחנו מצמצמים את פערי השכר, אנחנו תמיד חושבים על עניים ועל עשירים אבל אם אנחנו עושים את זה בהקשר של גברים ונשים, זה נותן איזושהי זווית שיכולה לעזור לנו לצמצם את פערי השכר כי זה בעצם משהו מדויק יותר.

רחל עזריה: מכיוון שישראל על פי ה-OECD היא מספר שלוש בעומק פערי השכר המגדריים, בוודאי שאם אנחנו נרכיב את המשקפיים האלה ואנחנו נראה את הרובריקה הזו שהנשים הן בעיקר העובדות החלשות, כי אז נחפש את הפתרונות שמותאמים לנשים, כך שבוודאי ששם אנחנו נוכל לצמצם את הפערים.

רחל עזריה: נשמח לשמוע את התייחסותך.

<נטליה מירנצ'וב: כמו שיגאל כבר ציין, נעשו כבר צעדים בכיוון.

<איתן צחור: שאלה אחת.

<איתן צחור: אני מייצג כאן את לה"ב – ארגון העצמאים ואת לשכת עורכי הדין.

<איתן צחור: באופן עקרוני אנחנו מאוד מברכים על החוק.

<איתן צחור: באמת חמש שנים שאנחנו נאבקנו ואנחנו מודים לכל חברי הכנסת שתמכו.

<איתן צחור: החוק מהווה שינוי דרסטי לכל העצמאים, 350 אלף עצמאים בישראל.

<איתן צחור: הערותינו מצומצמות ביותר ביחס לנוסח.

<איתן צחור: אני אומר שני דברים ובזה אני אסיים.

רחל עזריה: כשנקריא את הצעת החוק, נעבור להערות.

רחל עזריה: אם זה כללי, אין בעיה.

<איתן צחור: כללי ביותר.

<איתן צחור: במישור העקרוני.

<איתן צחור: היו בעבר עצמאים שנהנו מהחוק הזה אבל ההנאה הייתה, כפי שכבר דווח כאן, מאוד ממודדת ודחויה, עד כדי כך שנותרו עדיין עצמאים עם יתרות לזכאות לקיזוז בשנים הבאות אך כאן החוק מציע שהקיזוז יתבצע בעוד שנה וחצי.

<איתן צחור: כלומר, עצמאי שצבר משנת 2012 יתרות והגיע לו החזר, יולי 2017.

<איתן צחור: אנחנו סבורים שהדבר הזה הוא ממש לא במקום ואם כבר, אז כבר.

<איתן צחור: תפעילו את זה באופן מידי.

<איתן צחור: העיוות היה כל כך ברור.

<איתן צחור: אין שום סיבה לאדם שהיה זכאי בשנת 2012 להחזר, להמתין עוד שנה אחת נוספת אחרי שכבר הכנסת התכבדה ותיקנה את החוק.

<איתן צחור: לכן אנחנו מאוד מבקשים שהתיקון לגבי אלה שצברו את הכספים עד עכשיו, כפי שנאמר כאן, ברבעון הקרוב לכל המאוחר הכספים יוחזרו.

<איתן צחור: אגב, בכך תהיה בשורה לכל עם ישראל ששייך מגזר העצמאי.

<איתן צחור: זה בעצם הדבר העיקרי.

<איתן צחור: דבר נוסף שהוא יותר טכני מתייחס לחוק החדש.

<איתן צחור: למעשה הוראה קטנה שעלולה לחסום חלק גדול מהעצמאים.

<איתן צחור: מדובר על תנאי שעל פניו הוא נכון – בתנאי שהוא ניהל ספרים קבילים.

<איתן צחור: אותו עצמאי קטן, בתנאי שהוא ניהל ספרים קבילים.

<איתן צחור: אכן הדבר מופיע ואין לנו שום טרוניה לגבי העניין הזה.

<איתן צחור: הוא צריך לנהל ספרים קבילים.

<איתן צחור: אבל יש ביטוי במס הכנסה, ורק אנשי מס הכנסה מכירים אותו, והוא חייב ולא ניהל.

<איתן צחור: אדם שחייב לנהל ספרים ולא ניהל, זה ביטוי.

<איתן צחור: זה לא מונח שגרתי שלא ניהל אלא מדובר בהפרשי הון, בסנקציות מיוחדות וכולי.

<איתן צחור: לגבי החייב ולא ניהל שגם זה נכנס כתנאי, האופציה של רשות המסים היא מאוד קלה על ההדק לומר שהוא היה חייב ולא ניהל.

<איתן צחור: לכן אחת משתיים: או שלגבי חייב ולא ניהל ייאמר מה שנאמר לגבי פנקסים לא קבילים, ובלבד שההחלטה אינה ניתנת לערעור ולא רק בכל שליפה מהמותן של חייב ולא ניהל.

<איתן צחור: או לחילופין הייתי אומר לגמרי להשמיט את המשפט הזה כי ברגע שמדובר על ספרים לא קבילים, אנחנו נמצאים בתוך המהלך של ערעור או ערר.

רחל עזריה: אתם רוצים להתייחס?

<ישי פרלמן: אני חושב שעדיף שנתייחס עת נקריא את הצעת החוק.

<איתן צחור: רק תרשמו שאלה ההערות שלי.

<איתן צחור: לגבי התחולה, אני חושב שזאת הערה כללית והיא צריכה להתקבל עכשיו.

<ישי פרלמן: יש סעיפי תחולה ויש הוראת מעבר ספציפית.

<איתן צחור: אני מדבר על אותה הוראת תחולה ספציפית.

<איתן צחור: אני לא בטוח שכולנו נהיה נוכחים בכל סעיף וסעיף ולכן אני אומר כאן.

<איתן צחור: זאת הערה כללית.

רחל עזריה: ההערה נרשמה ואנחנו נתייחס אליה עת נקריא את הצעת החוק.

מיקי לוי: בשבילי זה יום חג.

מיקי לוי: אני אומר לכם חד משמעית שזה יום חג.

מיקי לוי: מנו התחיל עם זה, אבל אם אני הייתי הולך כאחד מבכירי האוצר שאמר לי לעזוב את זה, זה עולה 130 מיליון שקלים, ומי שראה את העצבים וההתרגזויות שלי כאן במשך חמשת החודשים האלה, כולם באוצר מחייכים, באמת זה ניצחון של כולנו ולא מעניין אותי שהקרדיט לא נזקף לזכותי.

מיקי לוי: ממש לא מעניין אותי.

מיקי לוי: זה אמור גם בנושא החד הוריות וגם בנושא העצמאים, ה-25 אחוזים שזה נטו לקונה שזיהיתי עת הייתי באוצר.

מיקי לוי: לברכות.

מיקי לוי: תודה רבה לעובדים המסורים של אגף התקציבים, למרות שאני מתעצבן עליכם וצועק עליכם.

מיקי לוי: אתם בהחלט שומרי הסף של הקופה הציבורית.

מיקי לוי: חד משמעית, למרות שיש דברים שאני לא מסכים אתכם ואלה דברים מקצועיים שזה המקום לטפל בהם.

מיקי לוי: כמובן תודה לרשות המסים שמאוד מאוד קרובה ללבי כי השקעתי שם את הנשמה.

מיקי לוי: כל אלה עמלו על הניסוח של החוק הזה במתכונת הנוכחית והביאו אותו לכדי כך, אפילו שהוצאתם לי את הנשמה ואפילו שהוצאתם לי את העצבים.

מיקי לוי: אני סולח לכם כי התוצאה היא החשובה ביותר.

מיקי לוי: באמת תודה מיוחדת לנדב שלא חסך מאמצים לגשר ביני לבין אגף התקציבים.

מיקי לוי: כל אחד התחפר בעמדתו עד שהגענו למצב הזה.

מיקי לוי: נדב עשה עבודה בלתי רגילה ובהחלט ראוי לכל מחמאה.

מיקי לוי: הצעת החוק הזאת במתכונתה המורחבת, למרות שהיא עולה 130 מיליון שקלים ולמרות שאחד הבכירים שאל אותי אם לא חבל, אבל אמרתי שאם יש משהו שלא חבל, זאת ההרחבה הזאת.

מיקי לוי: הצעת החוק בהחלט ראויה והיא תורמת לכך שמשפחות שלמות – גם עצמאים וגם חד הוריות – יצאו ממעגל העוני וזה בהחלט תמריץ ליציאה לעבודה, מה עוד שאותם עצמאים כל חמש שנים יכלו רק להגיש וגם מקזזים להם 25 אחוזים, ואני שואל למה.

מיקי לוי: עצמאים הם לא גנבים בגלל שהם עצמאים, ואם הם לא הגיעו, בואו נשלם להם במתכונת הראויה ולמה להוריד 25 אחוזים ולמה אחרי חמש שנים?

מיקי לוי: התקלה הייתה בשנה החולפת.

מיקי לוי: אם הוא מחכה חמש שנים, אולי הוא כבר לא צריך את הסיוע ואת העזרה.

מיקי לוי: זה בהחלט תיקון מבורך.

מיקי לוי: אני מאמין שזה יעודד להשתלב במעגל העבודה.

מיקי לוי: ההצעה הנוספת, לזכותכם, להיטיב את מצבם של אוכלוסיות נזקקות הזכאיות למענק, ראויה בהחלט להערכה.

מיקי לוי: דיברתי על התיקון שהוצע כדי להשוות את מעמדם של העצמאים והוא בהחלט מבורך.

מיקי לוי: עד היום העצמאים היו מקבים את המענק באמצעות קיזוז מהמס שהיו צריכים לשלם.

מיקי לוי: כלומר, זה מין סוג של זיכוי ועכשיו אנחנו נותנים להם את זה וממשיכים להתחשבן אתם אחר כך, דבר שראוי להערכה.

מיקי לוי: רשות המסים, שאפו גדול על העניין הזה.

מיקי לוי: בינינו, חסכתם שנה אבל אני מוותר לכם.

מיקי לוי: אם היינו מצליחים להוציא את זה ב-2015 כמו שצעקתי, ולא סתם צעקתי, היינו מרוויחים שנה לאותן אוכלוסיות.

מיקי לוי: זה אומר 2014 ו-2015.

מיקי לוי: עכשיו אנחנו מדברים על 2015 ו-2016.

מיקי לוי: הרווחתם שנה.

מיקי לוי: לא אתם, המדינה הרוויחה שנה, האוצר חסך 130 מיליון שקלים, אני מוחל לכם כי זה יוצא במתכונת מורחבת וראויה.

מיקי לוי: אני מוחל לכם על ההפסד הזה של שנה.

<איתן צחור: לפחות אלה שזכאים, שיקבלו את זה השנה.

מיקי לוי: לא.

מיקי לוי: יש פתרון.

מיקי לוי: אני יודע שיש פתרון ולכן אני אומר את זה.

מיקי לוי: אתם תתנו לי את הפתרון דרך הביטוח הלאומי.

מיקי לוי: אני מודע לכך.

מיקי לוי: אני תלמיד טוב.

מיקי לוי: לא מתיימר, אבל עשיתי שיעורי בית ואני יודע שיש פתרון דרך ביטוח לאומי.

מיקי לוי: אני מבקש מכם להרחיב את הפתרון הזה כדי שכולם ידעו וכדי שזה יירשם בפרוטוקול כי זה חשוב לנו מאוד.

מיקי לוי: חברים, תקפידו.

מיקי לוי: המושג מס הכנסה שלילי גורם לאיזשהו מעצור כי קודם כל השם מס הכנסה מוכנס שם ובמדינת ישראל מפחדים ממס הכנסה יותר מאשר ממשטרת ישראל, לצערי.

מיקי לוי: זה מהווה איזשהו מעצור בגלל המונח שלילי.

מיקי לוי: עידוד יציאה לעבודה הוא מונח פנטסטי.

מיקי לוי: תכניסו אותו לכל המקומות.

מיקי לוי: אני אשפיע על פוליטיקאים להשתמש במטבע לשון זאת.

מיקי לוי: ובכל זאת, שאלה נוספת.

מיקי לוי: למה משפחות חד הוריות שיש להם שלושה ילדים ומעלה?

מיקי לוי: למה הייתם צריכים ללכת לפינה הזאת?

מיקי לוי: כמה כסף נחסך בעקבות זה?

מיקי לוי: למה?

מיקי לוי: אני לא רוצה לשנות עכשיו את לשון החוק כי יגידו שהולכים מחדש לעשות אותו.

מיקי לוי: עזבו אותי.

מיקי לוי: אבל כמה משפחות חד הוריות עם שלושה ילדים?

מיקי לוי: חומר למחשבה.

מיקי לוי: צריך תיקון בעניין הזה.

מיקי לוי: אני אומר לכם חד משמעית שצריך תיקון בעניין הזה.

מיקי לוי: עוד בקשה לי אליכם.

מיקי לוי: עצמאי יכול להגיש את הדרישה בעצמו.

מיקי לוי: שכיר, המעסיק שלו צריך להגיש.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: זה לא כך.

רחל עזריה: גם אלי פנו עמותות עם הסיפור הזה.

מיקי לוי: תנו לי להיות בטוח שהשכיר יכול להגיש את זה באופן עצמאי.

מנואל טרכטנברג: הוא צריך.

רחל עזריה: גם אני קיבלתי פניות מכל מיני עמותות שעכשיו עוזרים לעצמאים על חשבון המעסיקים.

רחל עזריה: זה לא נכון.

רחל עזריה: סתם.

רחל עזריה: סתם בלבול.

מיקי לוי: אפשר להגיש ישירות.

<יגאל ימיני: הגשת התביעה, דרך המעסיק זה לא כל כך כדאי.

מיקי לוי: אני רוצה להיות רגוע.

<עטרת הורוביץ: יש בלבול ולכן אני שואלת האם בן אדם יכול להגיש באופן פרטני?

רחל עזריה: כן.

<יגאל ימיני: אני אסביר.

<יגאל ימיני: אין שום בלבול.

<יגאל ימיני: מאז ומתמיד, מתחילת החוק, מ-2008, הגשת תביעה אך ורק באופן עצמאי.

<יגאל ימיני: הבן אדם צריך להגיש את התביעה.

<עטרת הורוביץ: כי אנחנו מכירים הרבה מקרים של אנשים שמגיעים אלינו כדי לקבל עזרה.

<עטרת הורוביץ: יש לנו גם תיעוד של פקסים ותביעות.

<עטרת הורוביץ: במיוחד אנשים שעובדים כסייעות ובחברות כוח אדם שהרבה פעמים נסגרות ואין עם מי לדבר.

<עטרת הורוביץ: הם תלויים בכל מיני גורמים.

<יגאל ימיני: הם לא תלויים באף אחד.

<יגאל ימיני: אני אסביר.

<יגאל ימיני: הגשת התביעה על ידי שכיר או עצמאי נעשית באופן יזום על ידו בלבד.

<יגאל ימיני: אם הוא לא הגיש את התביעה באופן עצמאי, הוא לא יקבל את המענק.

<עטרת הורוביץ: אני לא מדברת על עצמאים.

<יגאל ימיני: גם שכיר.

<יגאל ימיני: שכיר, אך ורק באופן עצמאי מגיש את התביעה.

<יגאל ימיני: הוא לא קשור למעסיק בכלל.

<יגאל ימיני: אנחנו כן נדרשים לקבל את הדיווחים של המעסיקים.

<יגאל ימיני: במידה שהמעסיק לא דיווח, הוא חייב לדווח, אנחנו מבקשים ממנו להביא לנו את המסמכים, טופס 106, לרשות המסים ואנחנו מזינים את הנתונים.

<יגאל ימיני: למעסיק אין שום צד.

<עטרת הורוביץ: יהיה טוב אם יהיה איזשהו נוהל ברור שמסביר איך לעשות את הדבר הזה כי אנחנו נתקלים בקשיים רבים.

<ישי פרלמן: הגשת התביעה, פשוט מגיעים לדואר, עונים לשלוש שאלות וזהו.

<עטרת הורוביץ: אז מתחיל סיפור של עוד טפסים.

<ישי פרלמן: בסוף הדיון אני אדבר אתך.

<עטרת הורוביץ: אני מכירה את הצד של השטח.

רחל עזריה: כיוון שאתם עובדים עם כל מיני מרכזים למיצוי זכויות, הם ישמחו לעזור לכם.

רחל עזריה: בסך הכול אתם מסייעים כי יש יעד להגדיל את אחוז המיצוי וגם יעד ספציפי למגזר הערבי.

רחל עזריה: כל סיוע יתקבל בברכה.

מנואל טרכטנברג: אני מאוד מודאג ממה שאמרה עטרת.

מנואל טרכטנברג: זה אומר שיש לא מעט מקרים שמשום מה נוצר הרושם שהעובדים האלה תלויים ברצון הטוב של המעסיק וזה חמור ביותר.

<יגאל ימיני: פעם ראשונה שאני שומע את זה.

מנואל טרכטנברג: גם אני.

מנואל טרכטנברג: אני מניח שזה בעיקר בחברות כוח אדם.

<עטרת הורוביץ: בעיקר.

מנואל טרכטנברג: יכול להיות שקורה כאן משהו שלא היינו ערים לו, שהחברות האלו משלמות פחות לעובדים ואומרים להם שהם יכולים לקבל.

מנואל טרכטנברג: הן כאילו מפילים את זה על עצמם אבל לא עושים את זה.

מנואל טרכטנברג: יכול להיות שיש כאן הטעיה כי באמת זה חמור מאוד הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: אני מציע שתבדקו ותחקרו את זה ממש פרטנית.

מנואל טרכטנברג: אני אשמח לקבל על זה דיווח כי יכול להיות שכאן יש משהו שצריך לסגור איזושהי פינה מול חברות כוח האדם.

<יגאל ימיני: מי שלא הגיש תביעה, מקבל מכתב יזום מאתנו, מרשות המסים, ואומרים לו שיתכן שהוא זכאי לקבל מס הכנסה שלילי ולכן תפנה לדואר או לאינטרנט.

<יגאל ימיני: לא כתוב בשום מקום שהוא יפנה למעסיק שלו.

מנואל טרכטנברג: אין לי טענות אליכם.

מנואל טרכטנברג: הפוך.

רחל עזריה: תראו איך אפשר לסייע לעטרת.

רחל עזריה: עוד יהיו לנו כאן דיונים על החוק ונוכל להתייחס.

רחל עזריה: אנחנו נחזיר את רשות הדיבור למיקי לוי כי הוא ברשות הדיבור.

מיקי לוי: עוד שאלה אחת.

מיקי לוי: בעל מוגבלויות שהוא מתחת לגיל 55 ואין לו ילדים, גם יקבל את המענק.

<יגאל ימיני: נכון.

מיקי לוי: תבורכו.

מיקי לוי: אני בודק אתכם.

<יגאל ימיני: זאת תיקון ביוזמה של רשות המסים.

מיקי לוי: יפה מאוד.

מיקי לוי: אני מודה שזה לא תיקון שלי.

מיקי לוי: מה ששלי, שלי, מה ששלכם, שלכם.

מיקי לוי: לא אאריך במלים.

מיקי לוי: אני רוצה באמת לברך על המוגמר.

מיקי לוי: תדעו לכם שכמעט עמדתי להתפטר בגללכם.

מיקי לוי: הייתי כל כך עצבני בגלל אורי אבל אני סולח.

מיקי לוי: אני אוהב אותך, אתה יודע את זה.

מיקי לוי: אני בכלל אוהב את כל אנשי האוצר.

<אורי שיינין: יש לנו העברות תקציביות בעוד שבועיים.

מיקי לוי: אתה יודע שבשבעים אחוזים אני הצבעתי אתכם ובגלל זה יצא לי שם רע.

רחל עזריה: חס וחלילה.

רחל עזריה: להצביע אתנו זה תמיד שם טוב.

מיקי לוי: אני באמת מעריך אתכם על מה שאתם עושים ואני רוצה לברך על המוגמר.

מיקי לוי: עוד מילה מגיעה לרן מלמד שליווה אותי לאורך כל הדרך וכל דבר שלא הבנתי, הסביר לי.

מיקי לוי: אני לא מכיר את הצד השני של המתרס אבל הוא הבהיר לי וסייע בידי.

מיקי לוי: מגיעה לו תודה ענקית בכלל על כך שהוא תורם את תרומתו הנכבדה ואת זמנו לחברה במדינת ישראל.

מיקי לוי: אני מבין בשפה צבאית משטרתית ולכן אני מצדיע לו ואני גם מצדיע לכם.

מיקי לוי: תודה רבה לכם.

רחל עזריה: אני חושבת שזה היה רגע השיא ואנחנו ננעל עכשיו את הישיבה.

רחל עזריה: תודה רבה לכל הנוכחים.

רחל עזריה: בדיון הבא נעשה את שלב ההקראה.

רחל עזריה: הדיון הבא יתקיים בשעה 11:00 אז נחדש את הישיבה.

רחל עזריה: תודה רבה.