ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 97, 2016-03-21 11:30

אברהם נגוסה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אברהם נגוסה: ישנן שלוש הצעות חוק על שולחן הכנסת, הצעת חוק של חבר הכנסת רוברט אילטוב, הצעת חוק של חבר הכנסת מיקי זוהר והצעת חוק שלי.

אברהם נגוסה: לפני שבועיים דנו על הצעת החוק יום העלייה.

אברהם נגוסה: נמשיך מהיכן שעצרנו, חשוב לנו להתקדם בהצעת החוק כדי שנוכל להכין אותה לקריאה ראשונה ושתעלה למליאה בשבוע הבא ותעבור בקריאה ראשונה לפני הפגרה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לפני כן לברך את חבר הכנסת יגאל גואטה בברכת ברוך הבא, לדעתי זו פעם ראשונה שלך בוועדה.

יגאל גואטה: לעונג ולכבוד הוא לי להיות פה בוועדת העלייה והקליטה.

יגאל גואטה: ברוכים הנמצאים.

<מרב תורג'מן: אני אזכיר מה היה בדיון הקודם.

<מרב תורג'מן: בדיון הקודם הקראנו נוסח ששולבו בו הערות של חברי כנסת והוא מונח לפניכם.

<מרב תורג'מן: הנוסח הוקרא אבל טרם היו הצבעות.

<מרב תורג'מן: אם חברי הכנסת יחליטו למזג את הצעת החוק, אז גם הצעת המיזוג תעלה להצבעה.

<מרב תורג'מן: הייתה מחלוקת לגבי סעיף המטרה.

<מרב תורג'מן: מה ייכלל בסעיף המטרה, איפה יום העלייה יצוין.

<מרב תורג'מן: הייתה בקשה שיום העלייה יצוין בוועדת העלייה והקליטה ובוועדת החינוך וכן להוסיף את משטרת ישראל.

<מרב תורג'מן: לגבי הפעולות הנוספות בסעיף קטן (ב), ששר העלייה והקליטה יהיה רשאי לקבוע אותן.

<מרב תורג'מן: נתבקשה תוספת על-ידי הסוכנות היהודית וההסתדרות לגבי פעולות נוספות שיתקיימו מחוץ לישראל בשיתוף פעולה עם אותם גופים שציינתי כרגע.

<מרב תורג'מן: לגבי זה אשמח לשמוע את עמדת משרד המשפטים ואת עמדת משרד העלייה ואומר גם את עמדתנו.

<מרב תורג'מן: אם נסיים את הדיון, תוכל להחליט להעלות את זה להצבעה.

אברהם נגוסה: אני מציע שנעבור סעיף סעיף.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מיקי זוהר בבקשה.

מכלוף מיקי זוהר: היה שיג ושיח עם שר הקליטה חבר הכנסת זאב אלקין.

מכלוף מיקי זוהר: העליתי בפניו את הצורך שלי לשמור על מהות החוק, איך שאני תופס אותו, שיצוין המועד של י' בניסן באופן כזה שיהיה לזה גם ערך ומשמעות.

מכלוף מיקי זוהר: שר הקליטה אלקין התעקש שז' בחשוון הוא המועד היחידי שאפשר לציין את היום הזה בגללה אילוצים, שיש כנסת ביום הזה ושיש לימודים ביום הזה ואפשר ציין את זה גם במערכות החינוך.

מכלוף מיקי זוהר: אני לא שלם עם ההחלטה אבל אני גם מבין את הטענות.

מכלוף מיקי זוהר: לשמחתי, אחרי שיחה עם היועצת המשפטית הנכבדה הצלחנו לציין במטרת החוק שחלק מהמטרה ומהות החוק היא לציין את יום העלייה לארץ ישראל ביום י' בניסן, שמבחינתי זה הישג שמכירים במשמעות של המועד הזה.

מכלוף מיקי זוהר: הדבר האחרון שהייתי רוצה, כדי להיות שלם באמת עם ההצבעה על החוק הזה ולהרגיש שאני יכול לעשות את זה בלב שלם, מבין ארבעת המקומות בהם מצוין יום העלייה ב-ז' בחשוון: בדיון מיוחד במליאת הכנסת, באירוע מיוחד בישיבת הממשלה, במערכת החינוך, בצבא ההגנה לישראל ובמשטרת ישראל, בכולם זה מצוין ב-ז' בחשוון.

מכלוף מיקי זוהר: דווקא בבית הנשיא, שהוא מוסד שיש בו המון עצמאות והוא מובדל משאר המוסדות שקשורים ליום-יום, דווקא שם אני חושב שהיה ראוי שיציינו את היום הזה ב-י' בניסן ולא ב-ז' בחשוון.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לציין עוד נתון חשוב.

מכלוף מיקי זוהר: יש קהילות רבות וגדולות ברחבי העולם, במיוחד בארצות-הברית, שמציינות את יום העלייה בי' בניסן.

מכלוף מיקי זוהר: הם עושים את זה כי זה נוהג של שנים ארוכות.

מכלוף מיקי זוהר: מדובר בקהילות גדולות מאוד בהיקפים של עשרות אלפי אנשים, שמציינים ב-י' בניסן את המועד הזה ובצדק.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שלפחות מתוך כבוד ליום הזה ולקהילות הגדולות הללו, רק בבית הנשיא נציין ב-י' בניסן וכל שאר המקומות יציינו ב-ז' בחשוון.

מכלוף מיקי זוהר: זה לא אומר שיום העלייה הוא ב-י' בניסן, חלילה שלא ישמע כך, אני יודע שאי-אפשר לחלק את זה לשני ימים, אבל כאות ההערכה ליום הזה והוקרה והכרה בקהילות הבין-לאומיות שחוגגות ומציינות את היום הזה, לציין את זה בבית הנשיא ב-י' בניסן, לדעתי זו יכולה להיות פשרה הוגנת לכולם וככה כולם יצאו מרוצים.

מכלוף מיקי זוהר: כמו שאמרנו, זה גם מופיע במטרת החוק, ככה לדעתי כולם יכולים להיות מרוצים ואם חברי הוועדה והשר והממשלה יאמצו את הרעיון הזה, כולם יצאו נשכרים מכך ואף אחד לא יצא נפסד.

אברהם נגוסה: אתה אומר שמבחינה פורמלית הצהרתית שבמטרה ייכתב י' בניסן.

אברהם נגוסה: מבחינה מעשית, לא רק הצהרתית, אתה דורש שזה יצוין בבית הנשיא בלבד.

מכלוף מיקי זוהר: כן, רק בבית הנשיא.

אברהם נגוסה: השאלה אם זה לא ייעשה פעמיים.

מכלוף מיקי זוהר: בית הנשיא לא יציין את זה ב-ז' בחשוון.

מכלוף מיקי זוהר: רק ב-י' בניסן.

מכלוף מיקי זוהר: כל השאר יציינו את זה ב-ז' בחשוון.

אברהם נגוסה: נשמע את חברי הכנסת ואחר-כך את עמדת משרד הקליטה.

יגאל גואטה: אני רוצה להצטרף לחברי חבר הכנסת מיקי זוהר ולהוסיף קצת.

יגאל גואטה: קודם כל לא הבנתי מה הקשר של חודש חשוון לעלייה.

יגאל גואטה: אם מישהו יוכל להשכיל אותי אני אשמח מאוד.

<מרב תורג'מן: פרשת "לך לך".

<מרב תורג'מן: אני אספר את התגלגלות הצעת החוק.

<מרב תורג'מן: הצעות החוק המקוריות, כפי שאושרו בדיון המוקדם, דברו על ציון יום העלייה ביום י' בניסן.

<מרב תורג'מן: היות ו-י' בניסן נופל על פגרת הכנסת ובחופשה בבתי הספר, משרד העלייה והקליטה הציע את יום ז' בחשוון, היום בו קוראים את פרשת "לך לך".

סופה לנדבר: את יכולה לתרגם לתאריך הלועזי?

<מרב תורג'מן: בסוף אוקטובר נובמבר.

<מרב תורג'מן: הם הציעו את המועד הזה בטענה שהמועד הזה הוא מועד שאפשר יהיה לציין בו את יום העלייה.

<מרב תורג'מן: נטען בדיון הקודם שחלק מהקהילות היהודיות ברחבי העולם מציינות את היום הזה, בפרשת "לך לך".

מכלוף מיקי זוהר: הקהילות בחו"ל מציינות ב-י' בניסן.

<יהודה שרף: אני מנהל היחידה לעלייה וקליטה, השכלתי עכשיו בדבר חדש שלא ידעתי.

מכלוף מיקי זוהר: מכל מלמדי השכלתי ומוטב מאוחר מאשר לעולם לא.

<יהודה שרף: יש בעברי פעמיים שליחויות בחו"ל.

<יהודה שרף: לא זכור לי שחגגנו בניסן אירוע כזה.

מכלוף מיקי זוהר: למדו אותי לפני שהגעתי לכנסת, לבדוק את עצמי לפני שאני מוציא מילה מהפה.

מכלוף מיקי זוהר: אחרי שבדקתי את עצמי ויש נציגים סביב השולחן שאני אבקש מהיושב-ראש לתת להם לדבר, שיספרו לכם בדיוק מי חוגג ב-י' בניסן ומה כמות האנשים שחוגגת.

יגאל גואטה: אני לא יודע מתי בדיוק נופלת פגרת הכנסת אבל לחודש ניסן יש משמעות לעם ישראל, אם זה יכול להיות אפילו בתחילת ניסן, אם זה לא נופל על פגרה וכולם יכולים לציין את זה בתחילת חודש ניסן, אז לפי דעתי זה יהיה נהדר.

אברהם נגוסה: ההצעה שלי היא ב-א' בניסן.

יגאל גואטה: השאלה אם זה נופל בפגרה או לא.

יגאל גואטה: אפשר שכולם יציינו את זה בחודש ניסן והכנסת תציין את זה ביום האחרון לפני הפגרה.

יגאל גואטה: א' בניסן זו תקופת לימודים.

אברהם נגוסה: הממשלה מתנגדת.

<מרב תורג'מן: בהקשר הזה נשמע את עמדת משרד העלייה, עמדת משרד המשפטים ועמדת משרד החינוך.

<מיכל שטרית-רבל: היינו שם והיו הסכמות בין חבר הכנסת מיקי זוהר לשר העלייה והקליטה שהוא הממונה.

יגאל גואטה: לא הבנתי מה הבעיה ב-א' ניסן?

סופה לנדבר: לנו יש בעיה עם זה.

סופה לנדבר: זה לא חוק דתי.

סופה לנדבר: בגלל זה אנחנו הולכים לתאריך בו כולם נמצאים בכנסת, בבית הנשיא ובבתי הספר, כדי לחגוג את החג הזה, שכל המדינה תהיה מסוגלת לחגוג את זה אחרת אין משמעות לחגיגה הזו ולחוק הזה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר למי שהצטרף אלינו השבוע ולא היה לפני שבועיים, בוויכוח הזה שאני וחבר הכנסת רוברט אילטוב השתתפנו בו, ויתרנו.

יגאל גואטה: בגלל שלא היה לכם רוב.

יגאל גואטה: עכשיו אני פה.

אברהם נגוסה: לא העלינו את זה להצבעה.

אברהם נגוסה: חשבנו שהחשיבות של קיום היום הוא העניין החינוכי ואם כך, חשוב לנו לעשות את זה כשהכנסת פועלת ובתי הספר פועלים.

יגאל גואטה: מי לא פועל ב-א' בניסן?

אברהם נגוסה: אני מסכים אתך על א' בניסן, אבל הממשלה התנגדה ל-א' בניסן.

יגאל גואטה: הממשלה התנגדה ל-א' בניסן?

<מרב תורג'מן: בהחלטת הממשלה נקבע שהצעת החוק תקודם בהסכמת חמישה משרדים.

<מרב תורג'מן: משרד העלייה, משרד המשפטים, משרד החינוך, משרד הביטחון ומשרד האוצר.

<מרב תורג'מן: ניסינו לעשות תיאום בין המשרדים האלה ועמדת המשרדים כולם הייתה שהיום הזה יצוין ב-ז' בחשוון.

<מרב תורג'מן: נשמח לשמוע את העמדה, זה כרגע מה שאני יודעת.

יגאל גואטה: אז אין לנו שיקול דעת.

יגאל גואטה: הממשלה רוצה בחשוון.

<מרב תורג'מן: לחברי הכנסת תמיד יש שיקול דעת.

<מרב תורג'מן: יש את עמדת הממשלה ויש את עמדת הכנסת.

<מרב תורג'מן: אתם סוברנים להחליט כל מועד שתחליטו.

<מרב תורג'מן: יחד עם זה, איך שאני מבינה את התהליך, כדי שזה יעבור בקריאה הראשונה, הצעת החוק צריכה להיות בתיאום.

אברהם נגוסה: על זה אנחנו מקיימים את הדיון.

אברהם נגוסה: כדי להגיע להסכמה.

מכלוף מיקי זוהר: אני גם באופן אישי לא שלם אבל הבנתי את הטענות.

מכלוף מיקי זוהר: לכן מה שהצעתי כהצעת פשרה הוא לדעתי מאוד מכובד.

מכלוף מיקי זוהר: נוכל להרוויח את הכול, מצד אחד כל המקומות המשמעותיים מעבר לבית הנשיא כן יציינו ביום הזה.

מכלוף מיקי זוהר: זה יצוין בכנסת, במערכות החינוך, בצה"ל ובשאר המקומות.

מכלוף מיקי זוהר: בית הנשיא הוא גוף שיכול להרשות לעצמו לציין את זה ב-י' בניסן, אין לו שום בעיה לעשות את זה.

מכלוף מיקי זוהר: כך נוכל לכבד את כל הקהילות ואת כל האנשים שמעוניינים לציין את זה ונצא נשכרים מהעניין הזה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לברך את היוזמים על הצעת החוק הזו זה מאוד מבורך, מדינת ישראל היא מדינה קולטת עלייה וחשוב שיהיה יום עלייה.

טלי פלוסקוב: מצד שני אני רוצה לברך את חבר הכנסת מיקי זוהר על הרצון להתפשר ואני חושבת שאנחנו יכולים לחיות עם הצעת הפשרה שלו.

טלי פלוסקוב: זו עמדתי ואם נצטרך להצביע תגידו לי ואני אגיד כמובן גם לפה, אני חייבת כרגע ללכת לנשיאות.

<מיכל שטרית-רבל: שמי מיכל שטרית רבל, היועצת המשפטית של משרד העלייה והקליטה.

<מיכל שטרית-רבל: נשמח לשמוע באיזה קהילות חוגגים את זה, כי יש פה גם אנשי סוכנות וגם ממשרד העלייה.

<מיכל שטרית-רבל: מעבר לזה אני רוצה לומר שנמסר לי מה הייתה ההסכמה בין השר אלקין לבין חבר הכנסת זוהר.

<מיכל שטרית-רבל: ההסכמה הזו כללה שהתאריך הרשמי בו יצוין היום הוא ז' בחשוון, שבחוק יצוין במקום אחר באיזשהו אופן י' בניסן אבל לא תהיינה חגיגות נפרדות.

<מיכל שטרית-רבל: לא דובר על חגיגות נפרדות בשום אופן יחד עם השר.

<מיכל שטרית-רבל: אם רוצים שוב לחזור ולפתוח את זה אז אין בעיה, אבל זה לא סוכם.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר שוב שעם השר סוכם שהמועד יהיה ז' בחשוון ויהיה אזכור בחוק.

אברהם נגוסה: על זה אין מחלוקת.

מכלוף מיקי זוהר: לגבי האזכור שזה בבית הנשיא, הבאתי היום כהצעה מטעמי, על דעתי, על-פי מה שאני חושב שהוא נכון ולא בכדי כל חברי הוועדה, מלבד חברת הכנסת לנדבר שעדין לא אמרה את דעתה, מסכימים.

סופה לנדבר: לדעתי זה צריך להיות יום אחד בכל המדינה בכל המקומות ובכל המדינות, שכולם יצטרפו אלינו.

סופה לנדבר: אין משמעות לזה שתהיה חגיגה אחת בבית הנשיא וחגיגה אחת בבתי הספר.

מכלוף מיקי זוהר: אני מבקש שתשמעו את יונתן יבור שיספר לכם מי חוגג ואיפה.

אברהם נגוסה: קודם נשמע את ג'וש בבקשה.

<יהושע שוורץ: ג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות היהודית.

<יהושע שוורץ: אנחנו תומכים חד משמעית בעמדתו של השר אלקין שהחוק יצוין בחשוון.

<יהושע שוורץ: גם בגלל הנימוקים של מערכת החינוך והכנסת, גם כי אנחנו לא מכירים קהילות בחוץ לארץ שחוגגות ביום הזה.

<יהושע שוורץ: אנחנו בטוחים שכל הקהילות בעולם ילכו עם התאריך שמדינת ישראל והכנסת תקבע בחקיקה.

אברהם נגוסה: יונתן יבור, אתם מקיימים את זה בחוץ לארץ בי' בניסן?

<יונתן יבור: תודה רבה.

<יונתן יבור: שמי יונתן יבור, עולה מאנגליה, מנהל את ארגון TOV internationals אחד מארגוני העולים הגדולים בעולם ובארץ.

<יונתן יבור: סדר גודל של 50,000 חברים, כאשר רק 20,000 מהם נמצאים בתל אביב.

<יונתן יבור: אנחנו פעילים מזה עשור.

סופה לנדבר: במשרד העלייה והקליטה מכירים את הארגון?

סופה לנדבר: בסוכנות מכירים?

סופה לנדבר: נפש בנפש מכירים את הארגון?

<יונתן יבור: גם בתוך ה-20,000 עולים חדשים ממדינות המערב שיש בהם בתל-אביב, משרד העלייה והקליטה עד לפני שנתיים, עד שעודד לא נכנס כמנכ"ל משרד העלייה והקליטה, לא היה גם יועץ קליטה דובר אנגלית בכל מחוז תל-אביב.

<יונתן יבור: מה שמכירים ולא מכירים זה דבר אחר.

סופה לנדבר: זה לא משנה אם היה יועץ באנגלית או לא היה יועץ באנגלית.

סופה לנדבר: זה משנה שאנחנו לא מכירים את הארגון.

<יונתן יבור: לצורך העניין הארגון שלי פועל מזה עשר שנים.

<יונתן יבור: אנחנו עובדים ברמה קהילתית, ברמה התנדבותית.

<יונתן יבור: פנינו בנושא החוק גם בכנסת הקודמת בקשר לחוק הזה וגם בכנסת הנוכחית פנינו לחבר הכנסת מיקי זוהר.

<יונתן יבור: אני רוצה לציין את הדבר החשוב מכל, ספציפית בכנסת הזו, שמתווכחים וחולקים כמעט על כל דבר, זה בערך הדבר היחידי שיש הסכמה עליו ותודה רבה לכם על זה.

<יונתן יבור: הנושא הזה מאוד חשוב לתפוצות.

<יונתן יבור: כבר כמה שנים אנחנו חוגגים את הנושא הזה.

<יונתן יבור: אתם מוזמנים להסתכל בעמוד הפייסבוק של "יום העלייה", יש בו תמונות משנה שעברה, אז חגגו את היום בארץ בבית בן גוריון עם חבר הכנסת מייקל אורן.

<יונתן יבור: חגגנו את זה בארץ ובכל מיני קהילות ברחבי אירופה ארצות-הברית והעולם.

מכלוף מיקי זוהר: בכמה אנשים מדובר?

<יונתן יבור: מדובר באלפי אנשים.

<יונתן יבור: בארגון הזה יש 50,000 איש שחוגגים ברחבי העולם ב-י' בניסן, שזה היום שכמו שאמרנו, יהושע - - -

מכלוף מיקי זוהר: נו, אני לא מאמין, איך לא שמעת על זה?

<יהודה שרף: חבר הכנסת זוהר, עם כל הכבוד ויש לי הרבה כבוד - - -

סופה לנדבר: זה לא קרקס רבותי, זו ועדה בכנסת.

מכלוף מיקי זוהר: לא שמעת על זה?

<יהודה שרף: לא שמעתי על זה וגם השליחים שלי לא שמעו על זה.

<יהודה שרף: גם בבתי הספר היהודיים לא שמעו על זה.

מכלוף מיקי זוהר: אני פשוט לא אוהב שמחלקים לי ציונים.

סופה לנדבר: איך אתם חוגגים?

<יונתן יבור: מדברים על נושא העלייה.

<יונתן יבור: עושים כל שביכולתנו לשמוע מה הבעיות העיקריות של העולים.

<מיכל שטרית-רבל: רק ב-י' בניסן אתם שומעים?

<מיכל שטרית-רבל: אני רוצה לקוות, מאחר ואמרת שאתם ארגון עולים, שכל השנה אתם בשיח עם עולים ובודקים מה הבעיות שלהם.

<יונתן יבור: כל השנה אנחנו דואגים לזה.

<יונתן יבור: אנחנו מנהלים עשרה פרויקטים שונים כל אחד בתחום שלו, כדי לחבר את העולים.

<יונתן יבור: הדבר העיקרי הוא שאם אתה לא מחובר למקום בו אתה גר, לא תישאר בו.

<מיכל שטרית-רבל: מה קורה שונה מבחינת

<מיכל שטרית-רבל: כם ב-י' בניסן?

<יונתן יבור: אירוע חגיגי, טקס מיוחד וזה גם היום שאפשר לבוא למקבלי ההחלטות ולהגיד להם מה עשינו ומה לא עשינו.

<יונתן יבור: אנחנו יודעים טוב מאוד שבסופו של דבר כשיש יום ספציפי למשהו, זה היום שאתה יכול לבוא ולהגיד דברים.

<יונתן יבור: בימים אחרים קשה מאוד שמקבלי ההחלטות יקשיבו כי אנחנו יודעים כמה הם עמוסים וכמה הם עובדים קשה.

<יונתן יבור: בשנה שעברה האירוע התקיים בבית בן גוריון בתל-אביב.

<יונתן יבור: השנה הכוונה לקיים את האירוע ב-י' בניסן בהיכל העצמאות בתל-אביב.

<יונתן יבור: זה בארץ.

<יונתן יבור: ברחבי העולם בבתי כנסת ומרכזי קהילות בארצות-הברית ובאנגליה, בעיקר כי אלה המקומות שאפשר לקיים את הדברים האלה ולעשות את זה בביטחון ובשקט בגלל מצב הקהילות בחו"ל.

<יונתן יבור: דבר אחרון לגבי ז' בחשוון, פרשת "לך לך" זה מאוד נחמד, אבל פרשת "לך לך" אמרה לאברהם תלך למקום אחר, תעזוב.

<יונתן יבור: החוק הזה זה יום העלייה, בחוק יום העלייה מדובר על כל עם ישראל ולא משנה מאיפה באת הביתה אם כמוני מאנגליה או כמו יושב-הראש מאתיופיה או כמו חבר הכנסת בר ממרוקו או מברית המועצות או כל מקום אחר.

<יונתן יבור: באת הביתה.

<יונתן יבור: י' בניסן זה ציון העלייה הראשונה הביתה של כל עם ישראל, לא משנה מאיפה.

<יונתן יבור: זה ההבדל העיקרי בין "לך לך" שזה היחיד, אברהם תלך, לבין זה שעם ישראל הגיע הביתה.

סופה לנדבר: אנחנו מתנגדים.

אברהם נגוסה: אבל מי הראשון?

<יונתן יבור: הייתם גם בטוחים שלא חוגגים את זה בחו"ל ובטוחים שיש יועצי קליטה בכל השפות.

סופה לנדבר: אנחנו מתנגדים.

סופה לנדבר: לא נעשה שום דבר לפי הדת.

יגאל גואטה: את לא מבינה מה את מדברת.

יגאל גואטה: מה הקשר לדת?

סופה לנדבר: עם כל הכבוד לך, אתה חבר כנסת חדש ואתה צריך קצת ללמוד והנימוס בכנסת זה דבר ראשון.

יגאל גואטה: אז תהיי את מנומסת ואל תדברי על דת.

יגאל גואטה: מה זה קשור לדת?

יגאל גואטה: מה יש ב-א' בניסן שקשור לדת?

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברי הכנסת עודד פורר וחיליק בר.

אברהם נגוסה: חבר כנסת מיקי זוהר יצא להצביע ויחזור ואנחנו נמשיך את הדיון.

<ראובן שלום: ראובן שלום מההסתדרות הציונית העולמית.

<ראובן שלום: אני יכול להעיד מניסיוני, לפחות של 17 שנים, שאנחנו, יחד עם הקהילות בעולם, מציינים בפרשת "לך לך" את העלייה בשלל אירועים.

<ראובן שלום: זו מסורת שלנו לציין את זה בקהילות, בבתי כנסת, מחוץ לבתי כנסת, במתנ"סים.

סופה לנדבר: זו פרשה וזה לא קשור ליום עלייה.

יגאל גואטה: זו לא יהדות - - -

סופה לנדבר: סליחה, תסתום את הפה, אני לא מקבלת את הדברים שלך.

יגאל גואטה: למה את חושבת שאני צריך - - -

סופה לנדבר: באיזו צורה אתה מדבר אתי?

יגאל גואטה: באיזו צורה את מדברת?

סופה לנדבר: מי אתה בכלל?

יגאל גואטה: לא נעשה על-פי דת?

סופה לנדבר: בטח שלא נעשה.

יגאל גואטה: בטח שנעשה.

סופה לנדבר: בטח שלא נעשה.

יגאל גואטה: בוודאי שנעשה.

יגאל גואטה: פרשת "לך לך מארצך" זו התורה וזו הדת וזו היהדות.

סופה לנדבר: אנחנו נעשה את זה לפי יום שאנחנו נקבע בחקיקה.

<ראובן שלום: גם בפעולות ובתכניות שאנחנו הגשנו וגם הסוכנות הגישה למשרד הקליטה, לא רק השנה אלא גם בשנים קודמות.

<ראובן שלום: מדובר על פרשת "לך לך" כאירוע, כמועד נכון לציון.

<ראובן שלום: אני יכול להוסיף מידע אישי שאני מעריך מאוד את המועד של י' בניסן, אבל בקהילות בתפוצות, רוב האנשים עוזבים לקראת פסח ונוסעים לבלות בכל מיני מקומות.

<ראובן שלום: זאת אומרת שהגיבוש הקהילתי מאוד בעייתי ב-י' בניסן.

<ראובן שלום: לעומת זאת, בפרשת "לך לך" אחרי שכולם חוזרים מהחופשות של ראש השנה, כיפור, סוכות, זה מועד שהקהילה חוזרת להתגבש מחדש לקראת שנת פעילות.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד פורר בבקשה.

עודד פורר: תודה אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: אני חייב לומר שלהגיע לטונים האלה בוויכוח על ציון יום העלייה זה קודם כל מחמם את הלב כי כנראה הנושא הזה בוער בעצמותם של האנשים פה.

עודד פורר: אם יורדים למציאות היום-יומית, המטרה של החוק הזה הוא חינוך.

עודד פורר: המטרה של החוק הזה היא שהדורות הבאים ידעו מה קרה פה ומה קורה פה ב-120 השנה האחרונות ומה משמעות העלייה.

עודד פורר: אני אגלה לכם שבכל יום מגיעים עולים, גם ב-ז' בחשוון, גם ב-י' בניסן וגם ב"צוק איתן" בקיץ כשנחתו פה 50 טילים ביום, גם אז הגיעו עולים.

עודד פורר: אני באמת חושב שצריך להתכנס סביב יום אחד.

עודד פורר: אני חושב שצריך לקבל פה את ההצעה שהסכימו עליה עם שר העלייה והקליטה והשרה לשעבר על ז' בחשוון ולא צריך לפרוש את זה ולהכניס בכוח עוד יום כדי שנגיד שגם אנחנו הכנסנו משהו.

עודד פורר: הרי בסוף, אם יהיו שני ימים, זה לא יהיה בכלל.

יגאל גואטה: זה בוודאי לא טוב.

עודד פורר: חברי הכנסת, בואו נגיע להסכמה על ז' בחשוון, בלי ההתלהמות סביב י' בניסן, שהוא יום שסביר להניח שהילדים שלנו יהיו בחופש ולא בבתי הספר ואני רוצה שהילדים שלי יקבלו בסוף את החינוך העשייה והפעילות בבית הספר.

עודד פורר: יש לזה חשיבות גדולה שהמורים מרצים על זה ומספרים להם על זה וזה הופך להיות חלק מתכנית הלימודים.

עודד פורר: חבל לי שחבר הכנסת זוהר יצא להצביע, הייתי מבקש ממנו בכל לשון של בקשה, בואו נוריד את העניין הזה של י' בניסן, נישאר רק עם ז' בחשוון.

אברהם נגוסה: אני רוצה לעדכן אותך כי הדעת מאוחר, שיש הסכמה בעניין ז' בחשוון מכיוון שגם אני ויתרתי וגם רוברט אילטוב ויתר, אז יש הסכמה על התאריך הזה עם הממשלה.

אברהם נגוסה: המחלוקת עכשיו היא שחבר הכנסת מיקי זוהר רוצה לציין במטרת החוק שיום העלייה לארץ ישראל היה ביום י' בניסן.

אברהם נגוסה: זה הצהרתי, זו לא הבעיה, המחלוקת המהותית היא שהוא רוצה לציין בי' בניסן בבית הנשיא את יום העולה.

אברהם נגוסה: פה ההתנגדות.

עודד פורר: הייתי שמח לשמוע את עמדת בית הנשיא כי לעשות טקס בבית הנשיא ארבעה ימים לפני פסח פסח, המשמעויות של זה, גם הלוגיסטיות, הן בעייתיות.

עודד פורר: גם אם תרצה להביא תלמידים לבית הנשיא יהיה קשה להביא אותם בחופש.

עודד פורר: חבר הכנסת מיקי זוהר לא נמצא פה אבל אני פונה אליו ופונה גם אליך, עזבו את זה, תשאירו את זה ככה, נאשר את החוק ככה.

יגאל גואטה: בלי שום קשר אני חושב שהפיצול לא טוב.

עודד פורר: אפשר להכניס בדברי ההסבר את הנושא של י' בניסן.

עודד פורר: יש משמעות לנושא של הכניסה לארץ ישראל ויציאת מצרים.

עודד פורר: אבל חבל להגיע לעניינים האלה ובסוף, מתוך זה שכל אחד יתבצר בעמדתו, לא יהיה יום כזה ולא יזכרו אותו לא בבתי הספר לא הילדים ולא הנכדים וחבל.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת סופה לנדבר בבקשה.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר קודם כל לחבר הכנסת גואטה, להגיע לטונים כאלה, אני ממליצה לך כחבר כנסת חדש, זה מיותר, אתה לא צריך לעשות את זה.

סופה לנדבר: אם אתה רוצה כותרות, אני ממליצה לך לתפוס את הכותרות - - -

יגאל גואטה: מי שרוצה כותרות זו את.

יגאל גואטה: דתי לא דתי.

יגאל גואטה: אין קשר לדת פה בכלל.

יגאל גואטה: זה הכול סמנטיקה.

יגאל גואטה: ציון יום ללא קשר לדת.

יגאל גואטה: הכנסת את הדת כי חיפשת כותרת, אז החזרתי לך כותרת.

אברהם נגוסה: אתם גם מסכימים על התאריך.

יגאל גואטה: לי אין שום בעיה.

יגאל גואטה: היא התלהמה על הדת שאני לא מבין מאיפה היא הביאה את זה.

אברהם נגוסה: היא לא התלהמה.

יגאל גואטה: פה אין דת ופה אין דת.

יגאל גואטה: זה הכול סמנטיקה.

סופה לנדבר: סיימת?

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: לדעתי משמעות החקיקה זה ציון יום העלייה.

סופה לנדבר: מדינת ישראל נבנתה על-ידי עולים.

סופה לנדבר: 3.5 מיליון איש לא נולדו כאן אלא הגיעו מכל הגלויות.

סופה לנדבר: לדעתי אין משמעות לחגיגה בבית הנשיא ביום אחד וחגיגה בבתי הספר ובשאר המקומות שאנחנו רוצים לציין בהם את היום בתאריך אחר.

סופה לנדבר: אני בטוחה שהמשמעות בחקיקה היא התרומה של העלייה, ההיסטוריה של העלייה ומה שהאנשים עברו בזמן שהם מגיעים למדינה החדשה, הציון הציוני, הכלכלי, החינוכי.

סופה לנדבר: לדעתי אנחנו מתווכחים כבר ישיבה שנייה על דברים שאנחנו לא צריכים לריב.

סופה לנדבר: המשמעות של החגיגה היא שכולנו יחד בבתי הספר, בכנסת, בביתה נשיא ובכל מקום נציין את היום הזה.

סופה לנדבר: מובן שהוא צריך להיות מצוין ביום אחד ולא לפצל את זה.

סופה לנדבר: גם במהות של החוק, מה התרומה שלה עולים למדינת ישראל, הרי אנחנו יודעים שהעולים שינו את מדינת ישראל.

סופה לנדבר: רק הגל המסיבי של העולים ממדינות חבר העמים שינה את זה מבחינה חינוכית, מבחינה כלכלית.

סופה לנדבר: אנחנו יודעים שהפירמידה הכלכלית בעולם כולו התהפכה ואצלנו לא, דווקא בגלל שהגיע דם חדש, בגלל שהגיעו אנשים משכילים ששינו את מדינת ישראל.

סופה לנדבר: זה שאנחנו מתווכחים פה זה דבר מיותר.

סופה לנדבר: דבר לא מקובל.

סופה לנדבר: אני מכבדת את חבר הכנסת מיקי זוהר שלא נמצא פה כאדם ישר, אבל לערב את זה עם תורה, לשנות את הדברים לפי הפסיקה בתורה, לדעתי זה לא מקובל.

סופה לנדבר: אם נשאל גם את העולים, הם גם לא יקבלו את הדבר לדעתי.

יגאל גואטה: אין פה פסיקה בתורה.

סופה לנדבר: סליחה, אני אישה חילונית, לא מקובלת עלי הכפייה הזאת.

יגאל גואטה: איזו כפייה?

יגאל גואטה: אין פה שום פסיקה.

יגאל גואטה: אני רוצה שתביני, יש לך חוסר בהבנה.

סופה לנדבר: אני לא רוצה להבין.

סופה לנדבר: יש לי חוסר הבנה.

סופה לנדבר: אני לא רוצה להיכנס לדברים האלה.

יגאל גואטה: תקן אותי אדוני היושב-ראש אם אני טועה.

יגאל גואטה: איזו פסיקה יש פה?

יגאל גואטה: זה משהו סמנטי בלבד, אין פה שום פסיקה.

יגאל גואטה: זו לא הלכה.

אברהם נגוסה: אנחנו ועדת עלייה וקליטה אז בואו נתמקד בחוק.

סופה לנדבר: אני חושבת שלהכניס הכול תחת הכיפה של תורה זה מיותר.

סופה לנדבר: זו מדינה של עולים חדשים שבנו את המדינה הזאת.

סופה לנדבר: לא לכל דבר צריך להכניס דת.

יגאל גואטה: יש גם עולים חדשים מרוקאים שהדת שלהם הייתה כל הזמן, שבאו לפני העולים האלה שלא רוצים את הדת.

יגאל גואטה: את אומרת שאת לא רוצה להתווכח אבל את מחריפה את הוויכוח.

יגאל גואטה: אין פה שום דבר שקשור לדת.

יגאל גואטה: לא ב-י' בניסן ולא ב-ז' בחשוון.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת לנדבר סיימת את דבריך?

סופה לנדבר: אני צריכה לקבל אישור מהאדון לסיים או להמשיך.

סופה לנדבר: אני מדברת והוא צריך לשמוע.

סופה לנדבר: אם הוא לא רוצה לשמוע, שיצא מהוועדה הזאת.

סופה לנדבר: אבל אני מבקשת ממך כיושב-ראש שכאשר אני מדברת תשמור בבקשה על זכות הדיבור שלי.

יגאל גואטה: אני רוצה לשמוע הכול, אבל דברי על כלל העולים.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת גואטה, אני מבקש ממך.

אברהם נגוסה: בבקשה חברת הכנסת לנדבר.

סופה לנדבר: סיימתי.

אברהם נגוסה: בבקשה חבר הכנסת גואטה.

יגאל גואטה: אני אומר שוב, אני לא רואה שום דבר שקשור להלכה.

יגאל גואטה: לא ב-י' בניסן ולא ב-ז' בחשוון.

יגאל גואטה: הכול זה סמנטיקה.

יגאל גואטה: אני מסכים לכל תאריך שמקובל על כולם.

יגאל גואטה: רק שאדוני היושב-ראש הבטיח לחבר הכנסת זוהר שלא נצביע על זה עד שהוא יבוא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת מיקי זוהר לא חבר בוועדה.

אברהם נגוסה: אני הבטחתי לו שעד שיחזור אנחנו לא נעשה הצבעה.

אברהם נגוסה: עוד לא שמענו את משרד המשפטים, גם את חבר הכנסת חיליק בר עוד לא שמענו.

יגאל גואטה: בכל אופן אני כן בדעה שזה צריך להיות יום אחד ולא לפצל לכמה ימים ולהזכיר שהיו גם עולים ספרדים, מרוקאים, טוניסאים, עיראקים שעלו והקימו גם את המדינה הזאת ועבדו בשבילה.

יגאל גואטה: תודה רבה.

סופה לנדבר: כמו שאמרתי, הגיעו לכאן עולים חדשים מכל הגלויות והם חלק ממדינת ישראל גם אם לא נולדו במדינת ישראל.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד המשפטים בבקשה.

<חנן ארליך: חנן ארליך, מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.

<חנן ארליך: אני אתייחס קודם לסעיף המטרה, לגבי ההמשך יש לנו הערות אחרות.

<חנן ארליך: אנחנו מתנגדים לתוספת של ציון יום העלייה לארץ ישראל ביום י' בניסן.

<חנן ארליך: הסיבה העיקרית היא מפני שזה יצור לדעתנו בלבול בחוק.

<חנן ארליך: אתה כותב תאריך בסעיף המטרה ולאחר מכן בסעיף הבא אתה מדבר על ציון היום מידי שנה ב-ז' בחשוון, יש לנו שני תאריכים וזה מאוד מבלבל.

<חנן ארליך: צריך שיהיה תאריך אחד שיופיע בחוק.

<חנן ארליך: אפשר לאזכר את י' בניסן ואת יום הכניסה לארץ בדברי ההסבר, זה המקום המתאים.

<חנן ארליך: אבל לקבוע שני תאריכים זה יכול לבלבל.

<חנן ארליך: לגבי הניסוח, אתה מציין פעמיים את ציון יום העלייה לארץ ישראל בי' בניסן ומיד אחרי זה כותב שיום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון, הנוסח חוזר על עצמו בתאריכים שונים.

אברהם נגוסה: לפני חבר הכנסת חיליק בר, יש מישהו שרוצה לדבר?

<עופר דהן: לא לעניין התאריך.

אברהם נגוסה: הערות כלליות.

<עופר דהן: אני רוצה להתייחס לסעיף 3, להערה "לרבות פעולות שיתקיימו מחוץ לישראל".

<עופר דהן: יש פה זכויות רבות ואני הייתי גם חלק מהזכות הזו בסוכנות היהודית.

<עופר דהן: אבל יש גם גופים אחרים שמטפלים בעלייה למדינת ישראל.

<עופר דהן: אני רוצה להזכיר את "נפש בנפש", את ארגון תהילה, את ההסתדרות הציונית, את גבהים, את הקרן לידידות, את התאחדויות העולים.

<עופר דהן: רבים מהם משתתפים כאן היום לכן להזכיר ארגון אחד ולא להזכיר ארגונים אחרים, יש בזה לדעתי טעם לפגם.

סופה לנדבר: לאן אתה מוביל את זה.

סופה לנדבר: על איזה סעיף אתה מדבר?

<עופר דהן: אני מדבר על סעיף 3(ב).

<עופר דהן: "שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה, לרבות פעולות שיתקיימו מחוץ לישראל בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית".

<עופר דהן: כמו שציינתי, יש ארגונים רבים שעוסקים בעלייה.

סופה לנדבר: אתה צודק.

יחיאל חיליק בר: לא הבנתי את הבעיה.

אברהם נגוסה: הוא טוען שמציינים רק את הסוכנות וההסתדרות הציונית וצריך לציין גם ארגונים יהודים אחרים בתחום העלייה.

יחיאל חיליק בר: לדעתי הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית הם הגופים שהכי מזוהים עם העלייה ההיסטורית מרוסיה מרוקו וכו'.

יחיאל חיליק בר: אז תכתוב את "נפש בנפש" וארגון שני לא תכתוב?

<קריאה: אלה שני הגופים היחידים שיש אמנה אתם.

<קריאה: לכן הם ייחודיים.

יחיאל חיליק בר: הטענה של עופר לא מקובלת מבחינתי.

יחיאל חיליק בר: מאוד דמוקרטי ונכון להגיד או כולם או כלום.

יחיאל חיליק בר: אבל קודם כל אתה לא יודע על כולם, גם אם תביא לי את כל רשימת הארגונים שעוסקים בעלייה אני אוכל להמציא לך עוד כמה ארגונים שעושים את זה.

יחיאל חיליק בר: אין חולק על זה שהסוכנות היהודית מזוהה עם המאמצים של כל העליות וההסתדרות הציונית היא כמובן חלק מהמערך הזה.

יחיאל חיליק בר: לכן אם בגלל שלא תציין את כל העמותות תוציא מהחוק הזה גם את הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, אני חושב שיעשה עוול.

יגאל גואטה: אנחנו רוצים שתוסיף.

יחיאל חיליק בר: לא נוכל להכניס את כל הארגונים, אין מה לעשות.

יחיאל חיליק בר: אני לא לוביסט של הסוכנות אבל אני יודע שהסוכנות היהודית מזוהה מאוד עם העלייה וראוי שהסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית יהיו בחוק הזה.

יחיאל חיליק בר: אם תצליח להגיע להסכמה בעם ישראל על כל הארגונים שמזוהים עם זה באופן רשמי, אז בבקשה, נכניס אותם, לדעתי לא תצליח להגיע לזה ולכן כדאי להשאיר את הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.

יגאל גואטה: אולי כדאי להוסיף "וכן עם שאר הארגונים הפועלים".

<מרב תורג'מן: יש סמכות רחבה לשר העלייה והקליטה לקבוע פעולות נוספות שיקוימו במדינת ישראל ומחוץ למדינת ישראל.

<מרב תורג'מן: הפעולות מחוץ למדינת ישראל יכולות להיעשות בשיתוף פעולה עם הסוכנות ועם ההסתדרות.

יגאל גואטה: או עם שאר הארגונים.

<מרב תורג'מן: אין חובה לקיים את הפעולות עם הסוכנות היהודית.

יגאל גואטה: אז אפשר להוסיף "או עם שאר הארגונים" לכבד אותם, זה הכול.

<מרב תורג'מן: זו סמכות שקיימת.

<מרב תורג'מן: זה ממילא קיים.

<מרב תורג'מן: הנוסח מאפשר את שיתוף הפעולה כי מישהו ימצא לנכון לשתף אתם פעולה.

יחיאל חיליק בר: ראוי לציין שלממשלה יש אמנה רשמית עם הסוכנות על שיתוף פעולה בענייני עלייה והם פועלים בשיתוף פעולה הזה כבר משנת 1952, מה שעוד יותר נותן לך תירוץ רשמי להוסיף את השם שלהם בחוק.

סופה לנדבר: לא חשבתי שעל החקיקה הזו יהיו כל-כך הרבה ויכוחים.

אברהם נגוסה: זה מעודד את הפעילות שלנו שהרבה גורמים רוצים להצטרף.

אברהם נגוסה: זה טוב, זה חיובי.

אברהם נגוסה: יחד עם זאת אנחנו צריכים ללכת עם מה שמתאים בחוק.

אברהם נגוסה: לדעתי, כמו שאמר חבר הכנסת חיליק בר, יש אמנה בין ממשלת ישראל לסוכנות היהודית ולהסתדרות הציונית לכן נישאר עם האמנה הזאת ולא נפרוץ את זה.

אברהם נגוסה: זה לא יהיה החוק הראשון.

אברהם נגוסה: בכל זאת הייתי שמח לשמוע עמדה של משרד המשפטים בנושא.

<חנן ארליך: הנושא הזה עלה בישיבה הקודמת של הוועדה ונתבקשנו לשקול את העמדה שלנו.

<חנן ארליך: אז הבענו התנגדות ראשונית ונתבקשנו לשקול את העמדה.

<חנן ארליך: שקלנו את העמדה ואנחנו סבורים שלא צריך להוסיף לנוסח שאושר בוועדת השרים לחקיקה את התוספת שנמצאת ב-3(ב) לעניין שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית.

<חנן ארליך: הנימוקים העיקריים, שחלקם עלו פה, הם קודם כל שהתוספת הזאת לא מוסיפה למעשה שום דבר כיוון שגם בלעדיה, לפי נוסח הסעיף שהנוכחי שאושר בוועדת השרים, שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה.

<חנן ארליך: ברגע שאתה כותב את זה אתה מאפשר לו גם פעולה עם ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית וגם עם כל מיני גופים אחרים וגם בלעדיהם.

<חנן ארליך: הנוסח רחב, כוללני, הוא מספיק ובדיוק על זה נאמר:

<חנן ארליך: כל המוסיף גורע.

אברהם נגוסה: כלומר אתם מתנגדים לתוספת שהציעו.

<חנן ארליך: מתנגדים לאזכור של ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: אבל היוזמים של החוק החליטו שכך זה יהיה.

<חנן ארליך: הנוסח שאושר בוועדת השרים לחקיקה לא כלל את התוספת הזאת.

<חנן ארליך: כפי שציינה היועצת המשפטית של הוועדה ועדת השרים שהחקיקה תקודם בהסכמות משרדים שונים, ביניהם אנחנו, לכן אנחנו אומרים את עמדתנו.

אברהם נגוסה: תסלחו לי, אני חייב ללכת להצביע.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת סופה לנדבר תחליף אותי.

<חנן ארליך: אני אמשיך בנימוקים למה אנחנו מתנגדים.

<חנן ארליך: האזכור המפורש של גופים מסוימים יכול ליצור מעין טענות - - -

סופה לנדבר: אבל יש אמנה.

<חנן ארליך: משפטית טענות להסדר שלילי.

<חנן ארליך: כלומר דווקא מי שנזכר ואחרים לא, במיוחד בנוסח הזה.

<חנן ארליך: שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות, רק הם ולא אחרים, דבר שיכול להעלות טענות בהמשך.

סופה לנדבר: השר יכול להחליט שגם אחרים.

<חנן ארליך: אפשר לטעון שזה כובל את ידיו של שר העלייה והקליטה.

<חנן ארליך: אפילו נוסח של "לרבות" שזה נוסח שלא כל-כך מקובל בחקיקה, אבל אפילו אם הוא יהיה, גם הוא יוכל לבלבל.

<חנן ארליך: דבר שני, אופי החוק הוא אופי כללי שקובע עקרונות, קובע כיוונים כלליים, הוא לא נכנס לפרטי הפעולה אם תעשה ואיך תעשה.

<חנן ארליך: גם פה, ברגע שאתה נכנס לדברים אתה מצמצם במידה מסוימת את החוק.

<חנן ארליך: זה עלול להימצא כמצמצם.

<חנן ארליך: הוזכר חוק המעמד, חוק שנותן את המעמד של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל תשי"ג-1952 וגם האמנות שנקבעו לפיו, האמנה עם הסוכנות והאמנה עם ההסתדרות, זו המסגרת המשפטית הנורמטיבית שבה הוסדר מעמדן ותפקידיהן של המוסדות הלאומיים האלה.

<חנן ארליך: יש ועדת תיאום משותפת לממשלה ולכל אחד מהגופים.

<חנן ארליך: זה הפורום וזה המנגנון שבאמצעותו מוטלים תפקידים, נערכים שיתופי פעולה עם הגופים האלה, ולא באמצעות קביעה בחוק אחר, או בכלל בחקיקה ראשית, של תפקידים או מטלות נוספות.

<חנן ארליך: צריך לציין שתקנות חובת המכרזים מאפשרות התקשרות ופטור ממכרז עם הגופים האלה בהתאם לאמנות בהם הממשלה התחייבה לאפשר הקלה בהתקשרות עם הגופים ופעולה אתם.

<חנן ארליך: אלה המסגרות הנורמטיביות שקיימות להוראות מהסוג הזה ולא חוק אחר שלא מן העניין הזה.

<חנן ארליך: לכן, מהסיבות האלה אנחנו מתנגדים לתוספת.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מנכ"ל הסוכנות היהודית בבקשה.

<יהושע שוורץ: עם כל הכבוד שיש לי למשרד המשפטים, העמדה של משרד המשפטים קצת משונה לי.

<יהושע שוורץ: מאז קום המדינה ועוד לפני קום המדינה, מי שהביא לפה שלושה מיליון עולים זו הסוכנות היהודית.

<יהושע שוורץ: מי שהביא שנה שעברה 32,000 עולים זו הסוכנות היהודית.

<יהושע שוורץ: אנחנו משלמים על הטיסות ובודקים את הזכאות בכל העולם, חוץ מחב"מ.

<יהושע שוורץ: לכן, אמנה שנחתמה בין ממשלת ישראל לסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית, קובעת שהסוכנות היהודית אחראית על ארגון פעילות העלייה למדינת ישראל.

<יהושע שוורץ: אנחנו עושים את זה.

<יהושע שוורץ: יש גופים אחרים שגם מתעסקים בזה, גם עוזרים, אבל מי שאחראי מטעם ממשלת ישראל לפי חוזה ואמנה זו הסוכנות וההסתדרות.

<יהושע שוורץ: לכן אין לעשות חוק עלייה בלי הסוכנות היהודית.

<יהושע שוורץ: זו גם עמדה של משרד העלייה והקליטה שהוא המשרד שאמון על הנושא מטעם ממשלת ישראל.

<יהושע שוורץ: ברור שיש ועד על התיאום.

<יהושע שוורץ: אני מזכיר הוועד על התיאום, המזכיר השני נמצא פה גם, הוא מההסתדרות הציונית העולמית.

<יהושע שוורץ: אנחנו מתאמים את הכול עם מדינת ישראל.

<יהושע שוורץ: אבל איך אפשר שהגוף שהביא לפה שלושה מיליון עולים, שממשיך להביא את העולים, לא יארגן יחד עם משרד העלייה והקליטה פעילות בחוץ לארץ.

<יהושע שוורץ: אנחנו רוצים חוק שיצוין גם בקהילות היהודיות בעולם.

<יהושע שוורץ: אנחנו רוצים חוק של יום העלייה גם בקהילות היהודיות, שיעודד עלייה, שהקהילות תהיינה מעורבות בזה.

<יהושע שוורץ: לכן הנימוקים ששמעתי מאוד משונים לי.

<שרי פייר: ד"ר שרי פייר, מנהלת תחום חינוך במשרד העלייה והקליטה.

<שרי פייר: המשרד מצדד בהחלט בעמדה שהוצגה פה כעת מהסוכנות ומההסתדרות הציונית.

<מרב תורג'מן: נשמעות פה עמדות שונות מטעם משרדי ממשלה.

<מרב תורג'מן: זה לא אמור להיות.

<מרב תורג'מן: זה לא הקוורום לבצע את הוויכוח מול משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: מה הדעה שלך, היועצת המשפטית?

<חנן ארליך: העמדה שלנו עברה למשרד הקליטה ומוכרת להם.

<מרב תורג'מן: הצעת החוק צריכה להיעשות בתיאום.

<מרב תורג'מן: נשמח לקבל עמדה אחידה מטעם משרדי הממשלה לגבי הצעת החוק.

יחיאל חיליק בר: אדוני היושב-ראש, כשיצאת, משרד המשפטים הביע את דעתו על סעיף 3(ב).

יחיאל חיליק בר: אני חייב לומר לך שהטיעונים לא רציניים.

יחיאל חיליק בר: זה לא לוקח שום דבר מהסמכויות של שר העלייה והקליטה.

יחיאל חיליק בר: רשום פה שהוא רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה וזה אומר שהוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.

יחיאל חיליק בר: אני חושב שמעבר לזה שחשוב שהטקסט הזה על הסוכנות היהודית יהיה פה מבחינה חוקית, יש פה גם משהו הצהרתי, אפילו מעט מכבד.

יחיאל חיליק בר: יש הרבה הצעות חוק, אתה יודע את זה טוב ממני, שהם הצהרות חוק.

יחיאל חיליק בר: כמובן שזה לא המקרה הזה.

יחיאל חיליק בר: אבל בפעם הראשונה בהיסטוריה חוק עלייה, שמתייחס לעלייה ואין מוסד יותר מזוהה עם העלייה מאשר הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, גם אם לצירוף שלו פה אין משמעות אדירה מבחינת הסמכויות או חלילה נטילת הסמכויות ובטח זה לא הופך את זה לשלילי כמו שאולי רמזת, ולו בכדי שהכבוד ההכרה וההצהרה שאנחנו רואים בחלק שלהם במשך עשרות שנים בהעלאת מיליוני עולים.

יחיאל חיליק בר: אגב, אותי זה קצת מעודד שעמדות משרדי הממשלה שונות, מה שאומר שאין אחדות דעים.

יחיאל חיליק בר: אנחנו מחוקקים חוק כזה פעם אחת.

יחיאל חיליק בר: בחוק העלייה והקליטה צריך אזכור של הסוכנות היהודית, גם אם זה רק מן הכבוד.

יחיאל חיליק בר: אגב, הוא נותן פה סמכויות לשר הקליטה לעשות אירועים מתקציב המדינה גם בחוץ לארץ וגם בקהילות יהודיות שיש לנו אינטרס להעלות אותן לארץ ואין ארגון שמזוהה יותר עם הדבר הזה.

יחיאל חיליק בר: לכן אני מאוד מבקש שסעיף 3(ב) והתיקון שמוצע בו יהיה כלשונו.

יחיאל חיליק בר: גם לי יש המון כבוד למשרד המשפטים.

יחיאל חיליק בר: הטיעונים שלכם בקטע הזה לא דרמטיים, כמו אגב הטיעונים האחרים שלכם שיש בהם היגיון על האחדות וכו', אבל אני מבקש להתנגד להתנגדות הזו של משרד המשפטים.

מכלוף מיקי זוהר: גם חבר הכנסת גואטה ואני מצטרפים לבקשה שהתוספת תישאר.

<ראובן שלום: מעבר לזה שהחוק מזכיר אותנו כסוכנויות שפועלות לקליטת העלייה, אני חושב שציון יום העלייה בתפוצות הוא גם מכשיר לעידוד העלייה.

<ראובן שלום: פה בארץ זה להבנת המשמעות של העלייה, בתפוצות, בקרב העולים כשהם יודעים שמדינת ישראל וההסתדרות הציונית והסוכנות מציינות את זה ביום מיוחד, זה מכשיר לעלייה.

<ראובן שלום: לכן אני חושב שכן יש חשיבות וזה תומך בזה שאנחנו חייבים להיות שותפים כי אנחנו מטפלים, בסוכנות ובהסתדרות הציונית בעולים, בעלייה, בארגון העלייה, על-פי חוק, על פיה אמנה וזה מכשיר שיעזור לנו.

<יעל גויסקי: עורכת-דין יעל גויסקי, אני מייצגת את המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

<דנה גורדון שושני: את צריכה גם לציין לפרוטוקול שאת שדלנית.

<יעל גויסקי: אמרתי שאני עורכת-דין ומייצגת, עורכי דין רשומים כשדלנים.

<יעל גויסקי: בכל אופן אני כאן על תקן יועצת חקיקה לעניין החוק לא לעניין יתר הדברים.

<יעל גויסקי: אני מדברת על סעיף (ב), כפי שאמרה גם סמנכ"לית המועצה, שלצערה לא יכלה להגיע היום, לכן אני מדברת בשמה, שקיימת חשיבות מאוד גדולה איך מתבצע החוק, במיוחד במערכת החינוך.

<יעל גויסקי: המועצה לשימור אתרי מורשת מפעילה הרבה אתרים לציון העלייה, בין אם זה מחנה מעפילים, בין אם שחזור מעברות, כדי להבין איך היה כאן בישראל.

<יעל גויסקי: כדי שיהיה משהו נכון מבחינת הביצוע של החוק, אנחנו רוצים הילדים והנוער היום יבינו מה עברו העולים, גם בעבר וגם בהווה, חשבנו לעשות לפחות ברמת הפרוטוקול, כדי שיהיה ברור, שזה "לרבות ביקורים", איך שהשר יחליט יחד עם משרד החינוך, לאותם אתרים שמופעלים היום ברמה מסוימת על-ידי המדינה, כולל ביקור במוזיאונים לציון אותה עלייה.

<יעל גויסקי: בקשנו בהתחלה לכלול את המילים "לרבות ביקורים" בפעולות של השר.

<יעל גויסקי: אני רואה שזה לא הוסף בעקבות הדיון הקודם.

<יעל גויסקי: אבל אפילו לתת דוגמאות או לכתוב בדברי ההסבר שזה יכלול את זה.

<יעל גויסקי: שלא תהיה זו רק מורה שמגיעה לכיתה בשיעור ואומרת שהיום יום העלייה, אני אספר לכם קצת ובזה זה נגמר.

<יעל גויסקי: הילדים ישתעממו, לא יראו כלום ולא ירגישו את זה באופן מוחשי.

אברהם נגוסה: אני אסביר.

אברהם נגוסה: הממשלה מתנגדת.

אברהם נגוסה: הבעיה שהיא מדברת בשתי שפות.

מכלוף מיקי זוהר: זאב אלקין לא מתנגד.

אברהם נגוסה: תקשיב לי, אני אעשה לך סדר.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה מסכים לאזכור במטרה, מה שאתה רצית.

אברהם נגוסה: משרד המשפטים מתנגד לזה.

מכלוף מיקי זוהר: שיתנגד.

מכלוף מיקי זוהר: אז מה?

אברהם נגוסה: דבר שני, בעניין של בית הנשיא, כולם מתנגדים.

סופה לנדבר: אנחנו בעד בית הנשיא, רק באותו תאריך.

אברהם נגוסה: אתה מוותר?

מכלוף מיקי זוהר: לא כולם מתנגדים.

אברהם נגוסה: כולם מתנגדים.

מכלוף מיקי זוהר: חברי כנסת?

מכלוף מיקי זוהר: לא כולם מתנגדים.

אברהם נגוסה: לציון פעמיים?

מכלוף מיקי זוהר: הוא אמר שהוא בעד, אני בעד, טלי בעד.

אברהם נגוסה: לציון פעמיים של היום?

יגאל גואטה: לא לציין את זה כשני תאריכים.

יגאל גואטה: רק לציין י' בניסן בהסבר החוק.

יגאל גואטה: אם יהיו שני תאריכים זאת תהיה קטסטרופה.

מכלוף מיקי זוהר: יש מישהו שמתנגד לציון י' בניסן במטרת החוק מבין חברי הוועדה?

סופה לנדבר: אני בעד תאריך אחד.

מכלוף מיקי זוהר: לא שני תאריכים, שזה יצוין במטרת החוק לציון יום העלייה.

מכלוף מיקי זוהר: את מתנגדת לזה?

סופה לנדבר: בטח.

מכלוף מיקי זוהר: למה?

מכלוף מיקי זוהר: כי חלילה יש לזה קשר דתי?

אברהם נגוסה: ההסבר של משרד המשפטים הוא שזה מבלבל.

סופה לנדבר: אני יהודייה וסבתא שלי יהודייה וסבתא של סבתא שלי הייתה יהודייה.

סופה לנדבר: כולנו היינו יהודים.

סופה לנדבר: אני יהודייה לא פחות ממנו.

מכלוף מיקי זוהר: אולי יש לך כעס על העניין הזה.

אברהם נגוסה: ההסבר של משרד המשפטים הוא שאם רואים י' בניסן ובמשפט אחר-כך רואים ז' בחשוון זה מבלבל.

מכלוף מיקי זוהר: מה אכפת לי מה הם אומרים?

מכלוף מיקי זוהר: אתה יודע עוד כמה דברים הם יגידו.

מכלוף מיקי זוהר: זה התפקיד שלהם לומר והתפקיד שלנו הוא להתעלם ממה שהם אומרים.

<רות דיין מדר: אדוני היושב-ראש, הבעיה של י' בניסן זה שהילדים נמצאים בחופשה.

מכלוף מיקי זוהר: זה יהיה יום אחד, ז' בחשוון בלבד.

סופה לנדבר: אתה לא יכול לכתוב תאריך אחד במטרת החוק וציון יום בתאריך אחר.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע חוות דעת של היועצת המשפטית.

<מרב תורג'מן: נושא המועד הוא לגמרי לא עניין משפטי.

אברהם נגוסה: מה הפשרה של משרד המשפטים?

<חנן ארליך: זו לא פשרה, בהנחה שהוועדה תתמוך בזה, הניסוח צריך להיות אחר.

<חנן ארליך: למשל אני מציע כחברה רב תרבותית ולציון יום הכניסה של עם ישראל לארץ ישראל בתאריך י' בניסן.

מכלוף מיקי זוהר: מצוין מתאים לי.

<מרב תורג'מן: מה זה "עם ישראל"?

מכלוף מיקי זוהר: את קוראת את זה כל שנה בהגדה של פסח.

<מרב תורג'מן: אני מדברת במובן המשפטי לא במובן הפוליטי.

אברהם נגוסה: תחזור על המשפט בבקשה.

<חנן ארליך: הניסוח שהצעתי לא מחייב.

<חנן ארליך: מכיוון שבספר יהושע מסופר על כך שעם ישראל נכנס לארץ ישראל והמונחים האלה הם מונחים מקראיים ו-י' בניסן זה תאריך שמופיע במקרא, אז צריך לנסח את התוספת באופן שיובהר שזה ציון של אירוע בהתאם למה שנזכר בתנ"ך.

סופה לנדבר: מה קשור התנ"ך לזה?

מכלוף מיקי זוהר: קשור.

מכלוף מיקי זוהר: הכול קשור.

מכלוף מיקי זוהר: אותי שכנעת.

<חנן ארליך: הניסוח צריך להיות כזה, לא של ציון יום העלייה, שזה בדיוק מה שמופיע אחרי זה, אלא אזכור או ציון יום הכניסה לארץ ישראל.

<חנן ארליך: אפשר לוותר על המילים "עם ישראל", אם זה גורם - - -

סופה לנדבר: זו לא כניסה זו עלייה.

יגאל גואטה: אדוני היושב-ראש, אפשר לבקש להפסיק את שידור הוועדה, שלא יראו שאנחנו מתעסקים בשטויות.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את דעתם של חברי הוועדה לניסוח הזה.

יחיאל חיליק בר: חברת הכנסת לנדבר, אני מבין מה את אומרת, אבל אני רוצה להגיד שלחוק יש שני דברים.

יחיאל חיליק בר: הדבר העיקרי הוא ציון יום העלייה, שזה האקט החילוני לא המקראי, שאנשים עלו לארץ ישראל, למדינת ישראל מאז הקמתה ואנחנו מציינים את זה והסכמנו על זה ב-ז' בחשוון.

יחיאל חיליק בר: אם במטרת החוק, בניסוח מסוים, נעלה על נס את זה שב-י' בניסן עם ישראל נכנס לארץ ישראל באותו אירוע מקראי מפורסם, זה עונה על שני הדברים, זה לא סותר.

יחיאל חיליק בר: זה לא פוגע ביום העלייה שמתקיים בכל המוסדות, כולל בבית הנשיא לצורך העניין ב-ז' בחשוון.

יחיאל חיליק בר: אבל חשוב שבנאומים שלהם יזכירו גם את היום הזה.

יחיאל חיליק בר: זה פתרון מעולה שמשרד המשפטים מצא ואם חבר הכנסת זוהר מסכים לו אז הגענו להסכמה.

סופה לנדבר: אני מתנגדת.

יחיאל חיליק בר: אבל למה?

מכלוף מיקי זוהר: היא מתנגדת כי ליברמן החליט נגד דתיים, נגד חרדים ונגד הדת.

מכלוף מיקי זוהר: זה קו פוליטי ברור.

סופה לנדבר: מפני שאני מכבדת אותך אני אשמור על שתיקה בנושא הזה.

סופה לנדבר: אנחנו מכבדים את ליברמן ובנושא של קליטת עלייה אני חושבת שתרם הרבה למדינת ישראל.

מכלוף מיקי זוהר: מה זה קשור.

מכלוף מיקי זוהר: זה הקו של ליברמן, צריך ללכת עם הקו.

מכלוף מיקי זוהר: למה נגד הדת כל הזמן?

מכלוף מיקי זוהר: לא מצביעים לו דתיים?

אברהם נגוסה: בוועדה הזו אין אופוזיציה ואין קואליציה.

אברהם נגוסה: כולם יחד.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע למה חברת הכנסת לנדבר מתנגדת.

סופה לנדבר: אני מתנגדת משום שזה מכניס בלבול.

סופה לנדבר: אם חברי הכנסת ירצו לדבר על החודש הזה או על חודש אחר או על תאריך שקשור לתנ"ך הם יעשו את זה, לא צריך לפגוע באינטליגנציה בשביל זה.

סופה לנדבר: במשמעות זה צריך להיות תאריך אחד.

יחיאל חיליק בר: מבחינה פרקטית זה תאריך אחד.

יחיאל חיליק בר: זה לא פוגע.

סופה לנדבר: אתה יכול להכניס את זה בהסבר.

סופה לנדבר: זו לא מטרת החוק.

סופה לנדבר: אתה מבלבל בתאריכים וזה פשוט חסר היגיון.

אברהם נגוסה: זה מזכיר את ההיסטוריה.

אברהם נגוסה: זה כל העניין.

<מרב תורג'מן: אני אקריא את הנוסח.

<מרב תורג'מן: אני מזכירה שזו הכנה לקריאה ראשונה.

<מרב תורג'מן: בעת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית שוב נבחן את הנוסח הזה, נבחן חלופות לאותו רעיון.

<חנן ארליך: אנחנו מתנגדים עדיין לכל התוספת.

<חנן ארליך: ככל שהוועדה תחליט על כך, לפחות שיהיה ניסוח מוודא.

<מרב תורג'מן: מלבד ההתנגדות המהותית לציון היום של י' בניסן, הם גם מתנגדים לציון המילה "עלייה".

<מרב תורג'מן: כדי שזה לא ייצור בלבול - - -

מכלוף מיקי זוהר: - -

סופה לנדבר: זה חוק של עליה.

סופה לנדבר: מה הקשר לכניסה?

מכלוף מיקי זוהר: לא שמעת על י' בניסן?

מכלוף מיקי זוהר: זה כתוב בתנ"ך.

סופה לנדבר: אני לא מומחית לתנ"ך וזה לא משנה מה שאני מאמינה כאן.

סופה לנדבר: מה קשור מה שאני מאמינה לחוק הזה?

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מיקי זוהר, למה אתה מושך אחורה אנחנו רוצים להתקדם.

מכלוף מיקי זוהר: מבחינה בין-לאומית יש שלוש הצדקות לקיום שלנו.

מכלוף מיקי זוהר: יש את ההצדקה התרבותית, אנחנו עם, קבוצה מזוהה של אנשים.

מכלוף מיקי זוהר: יש את ההצדקה הטבעית שלכל אחד יש את האפשרות להצדיק את עצמו ויש את ההצדקה ההיסטורית.

מכלוף מיקי זוהר: על מה התבססנו בהצדקה ההיסטורית?

מכלוף מיקי זוהר: על התנ"ך.

מכלוף מיקי זוהר: בא בן גוריון, לקח את הספר ואמר הנה ההצדקה ההיסטורית של עם היהודי לזכות בארץ.

מכלוף מיקי זוהר: באותו ספר כתוב את המועד י' בניסן.

מכלוף מיקי זוהר: אז מה הבעיה שבחוק הזה נציין משהו שכתוב בספר הזה שאתו הצדקנו את הקיום שלנו כעם.

מכלוף מיקי זוהר: סך הכול כתוב שהכניסה לארץ ישראל הייתה ב-י' בניסן.

מכלוף מיקי זוהר: איפה הבעיה?

מכלוף מיקי זוהר: אני לא מצליח להבין איפה הבעיה?

סופה לנדבר: כמו שב-9 במאי רצית לעשות את זה לא לפי תאריך לועזי, כאשר כל העולם חוגג את היום הזה, אתה החלטת לעשות את זה לפי התנ"ך.

מכלוף מיקי זוהר: הסכמתי ל-ז' בחשוון.

מכלוף מיקי זוהר: קבלתי כבר את רוע הגזירה.

אברהם נגוסה: אני רוצה שנתקדם.

אברהם נגוסה: היועצת המשפטית תקרא את הנוסח ואנחנו נצביע.

<מרב תורג'מן: "ולציון מועד הכניסה לארץ ישראל ביום י' בניסן".

מכלוף מיקי זוהר: מצוין.

סופה לנדבר: אני מתנגדת לזה.

אברהם נגוסה: אנחנו נצביע.

סופה לנדבר: למי יש זכות הצבעה?

<דנה גורדון שושני: חבר הכנסת חיליק בר יכול להצביע במקום חברת הכנסת קסניה סבטלובה או במקום חבר הכנסת יצחק הרצוג.

אברהם נגוסה: אני רוצה להצביע קודם כל על מיזוג שלושת הצעות החוק ולאחר מכן נצביע על החוק.

<חנן ארליך: יש לנו הערה נוספת ל-3(ב).

סופה לנדבר: משרד המשפטים יודע שהחוק עבר איך שעבר בממשלה אבל בוועדות אנחנו יכולים ורשאים לשנות את הדברים.

אברהם נגוסה: יש עוד את ההכנה לקריאה שנייה ושלישית.

<חנן ארליך: הערה נוספת אם אפשר לגבי אזכור פעולות מחוץ לישראל.

<חנן ארליך: הסעיף כרגע בנוסחו כפי שהוצע על-ידי הוועדה הוא "לרבות פעולות שיתקיימו מחוץ לישראל".

<חנן ארליך: גם בנושא הזה בישיבה הקודמת הערנו שייתכן ויש פה בעייתיות הן במובן של הסמכות הטריטוריאלית והן במובן של רגישות שתיתכן ביחסים בין-לאומיים.

<חנן ארליך: בקשנו לבדוק את העניין עם הגורמים העוסקים בכך אצלנו ואכן בדקנו את העניין גם במחלקה הבין-לאומית בייעוץ וחקיקה שבדקו מצדם גם מול משרד החוץ.

<חנן ארליך: הבקשה היא להשמיט את המילים "שיתקיימו מחוץ לישראל".

<חנן ארליך: גם פה הן גריעה מסמכותו של שר העלייה והקליטה.

<חנן ארליך: אפשר לכתוב "לרבות פעולות" או אפילו רק "לרבות".

<חנן ארליך: הורדת המילים "שיתקיימו מחוץ לישראל".

סופה לנדבר: אבל זה משרד העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: למה הרחבנו את המשרד הזה מקליטה גם לעלייה?

סופה לנדבר: עשינו את זה לעידוד העלייה.

סופה לנדבר: הוא אחראי עכשיו גם על עלייה.

אברהם נגוסה: מקובל עליך אם נגיד "לרבות פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית"?

סופה לנדבר: אני מכריזה על רביזיה, נצביע ביום אחר.

אברהם נגוסה: לא, לא, לא.

סופה לנדבר: למה לא?

סופה לנדבר: מותר לי.

סופה לנדבר: אני מכריזה על רביזיה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שמשנים עכשיו את כל החוק ואתה אומר שנצביע עליו.

אברהם נגוסה: זה לא פוגע בסמכויות של שר הקליטה לעשות פעולות בארץ ובחו"ל, צריך רק להוריד את המילה "מחוץ לישראל", ואז "לרבות פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה".

סופה לנדבר: פה כתוב: "שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספת לציון יום העלייה", מה אחר-כך?

<מרב תורג'מן: "לרבות פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית".

<מרב תורג'מן: אם יש להם סמכות לפעול מחוץ לישראל אז כמובן שהסמכות הזו נותרת בעינה.

<מרב תורג'מן: אין פה פגיעה בסמכות.

<חנן ארליך: בדברים שאמרתי אין בזה כוונה שאין לו סמכות לפעול גם בחוץ לארץ, רק לשם הזהירות.

<מרב תורג'מן: בהתאם למנדט שאותם גופים קבלו ממדינת ישראל לפעול.

<מרב תורג'מן: בוודאי שזה כפוף לאמנה.

אברהם נגוסה: הצבעה למיזוג שלושת ההצבעות.

אברהם נגוסה: מי בעד?

אברהם נגוסה: מי נגד?

סופה לנדבר: על איזה שלוש הצעות?

<מרב תורג'מן: על שולחן הוועדה מונחות שלוש הצעות חוק.

<מרב תורג'מן: האחת יום העלייה של חבר הכנסת מיקי מכלוף זוהר שמספרה 1856/20.

<מרב תורג'מן: הצעת החוק השנייה שבראשה עומד חבר הכנסת רוברט אילטוב וקבוצת חברי כנסת ומספרה 1738/20 והצעת חוק שלישית ביוזמת היושב-ראש שמספרה 1857/20.

<מרב תורג'מן: המיזוג שעולה להצבעה הוא מיזוג לפי סעיף 79(ג) לתקנון הכנסת שקובע שוועדה רשאית למזג שתי הצעות חוק או יותר באותו נושא שהועברו אליה אחרי הדיון המוקדם ולהביאם כהצעת חוק אחת לקריאה ראשונה.

אברהם נגוסה: מי בעד?

אברהם נגוסה: בעד – רוב

אברהם נגוסה: נמנעים – אין

אברהם נגוסה: אושר פה אחד.

אברהם נגוסה: נעבור להצבעה על הנוסח.

<מרב תורג'מן: אמנם הקראנו את הצעת החוק בדיון הקודם אולם מכיוון שהיו כמה נוסחים שהתגלגלו במהלך הדיון, לדעתי יהיה נכון להקריא שוב את הנוסח.

<מרב תורג'מן: "הצעת חוק יום העלייה, התשע"ו-2016.

<מרב תורג'מן: מטרה.

<מרב תורג'מן: מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לשם הכרה בחשיבותה של העלייה לארץ ישראל, המהווה בסיס לקיומה של מדינת ישראל, להתפתחותה ולעיצובה כחברה רב תרבותית ולציון מועד הכניסה לארץ ישראל ביום י' בניסן".

סופה לנדבר: אני מתנגדת, זה צריך להיות יום עליה ולא יום כניסה.

יחיאל חיליק בר: אולי תוסיף "וכן לעלייה".

סופה לנדבר: זו לא כניסה.

סופה לנדבר: אישור לכניסה יש רק ליוצאי אתיופיה.

סופה לנדבר: כל העולים עושים "עלייה" ולא "כניסה".

יחיאל חיליק בר: אבל מציינים פה משהו תנ"כי מקראי חשוב שלא פוגע במהות העניין.

סופה לנדבר: צריך להיות כתוב "יום עליה".

אברהם נגוסה: זו רק הכניסה לארץ.

סופה לנדבר: אז אתה תכנס לארץ, אני אעשה עלייה לארץ.

אברהם נגוסה: תמצא לנו מילה במקום הכניסה.

<חנן ארליך: "לציון יום הכניסה לארץ ישראל שחל בתאריך י' בניסן".

סופה לנדבר: "יום עליה שחל", אז אני אסכים.

<מרב תורג'מן: הטענה שזה מבלבל, שיום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון.

סופה לנדבר: אבל אנחנו מציינים יום עלייה ולא יום כניסה.

סופה לנדבר: תכתוב "לציון יום העלייה לארץ ישראל שחל - - -" אחרת זה מאבד משמעות.

<מרב תורג'מן: זה מאריך את המשפט.

סופה לנדבר: אז שיאריך את המשפט.

סופה לנדבר: אחרת זה מאבד את כל המשמעות.

<מרב תורג'מן: ברישא של הסעיף יש את חשיבותה של העלייה לארץ ישראל, המהווה בסיס לקיומה.

<מרב תורג'מן: את מבקשת שיהיה כתוב "ולציון יום העלייה לארץ ישראל שחל - - - " עמדת נציגי הממשלה היא שלציין שוב את יום העלייה כאשר בסעיף 2 כתוב שיום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון, עלול לגרום לבלבול.

<מרב תורג'מן: הרעיון להשתמש במונח שונה מ"יום העלייה" כדי שידעו לעשות את האבחנה.

<מיכל שטרית-רבל: סעיף 2(א) הוא בעצם הסעיף העיקרי בחוק הזה והוא כבר קובע שיום העלייה יצוין מידי שנה ב-ז' בחשוון.

<מיכל שטרית-רבל: הסעיף הראשון של המטרות מדבר על מטרות כלליות, מה זה בא לציין וכו'.

<מיכל שטרית-רבל: משום שחבר הכנסת מיקי זוהר מאוד רצה לציין את התאריך אז מצאנו דרך להכניס את זה בדרך אחרת.

סופה לנדבר: מקובל, כמו שהוא אמר שחל בתאריך כזה וכזה, אבל לא יום הכניסה, אלא יום העלייה.

<מיכל שטרית-רבל: אולי נאמר "שהתרחש", כדי להצביע על העבר.

סופה לנדבר: להתרחש זה בסדר.

<מרב תורג'מן: זה לא פותר את ההתנגדות שלה כי היא מבקשת שייכתב יום העלייה.

<מרב תורג'מן: אתם רוצים להשאיר את יום הכניסה?

<מיכל שטרית-רבל: כן.

<מיכל שטרית-רבל: יום הכניסה שהתרחש, בעבר.

<מיכל שטרית-רבל: זה משנה כי "חל" זה נשמע גם הווה ואנחנו רוצים לציין משהו שקרה בעבר לא עכשיו.

<מרב תורג'מן: "לציון מועד הכניסה לארץ ישראל שהתרחש ביום י' בניסן".

אברהם נגוסה: אנחנו מצביעים על סעיף 1 סעיף המטרה.

אברהם נגוסה: מי בעד?

אברהם נגוסה: בעד – רוב

אברהם נגוסה: נמנעים – אין

אברהם נגוסה: סעיף 1 אושר פה אחד.

<מרב תורג'מן: "2.

<מרב תורג'מן: מועד ציון יום העלייה.

<מרב תורג'מן: יום העלייה יצוין מידי שנה ביום ז' בחשוון (להלן – יום העלייה).

<מרב תורג'מן: חל יום העלייה ביום שישי, יצוין יום העלייה ביום - - -" בנוסח המקורי דובר על יום חמישי, עלתה הצעה שזה יחול ביום רביעי, למרות שיושב-ראש הכנסת, אני מניחה, יש לו סמכות להקדים דיון ליום כנסת מן הסתם.

יגאל גואטה: אבל אם אנחנו רוצים שזה יהיה באותו יום, יהיו כאלה שיעשו ביום חמישי ובכנסת זה יהיה ביום חמישי.

יגאל גואטה: אז תקבעי יום רביעי.

<מרב תורג'מן: אין לי בעיה לכתוב יום רביעי.

<מרב תורג'מן: "ביום רביעי שלפניו".

<קריאה: פרשת "לך לך" אף פעם לא יחול לא בשני לא בחמישי ולא בשבת.

<מרב תורג'מן: אז אם זה יחול ביום ראשון, שלישי או רביעי, זה יצוין באותם ימים.

<מרב תורג'מן: ככל שזה ייפול ביום שישי, זה יצוין ביום רביעי קודם.

אברהם נגוסה: מי בעד סעיף 2?

אברהם נגוסה: בעד – רוב

אברהם נגוסה: נמנעים – אין

אברהם נגוסה: הסעיף עבר פה אחד.

<מרב תורג'מן: "פעולות לציון יום העלייה.

<מרב תורג'מן: יום העלייה יצוין – בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה הקליטה והתפוצות של הכנסת".

<מרב תורג'מן: בדיון הקודם הוצע שיום העלייה יצוין גם בדיון בוועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת.

אברהם נגוסה: מה דעתכם שנוריד את זה?

<מרב תורג'מן: אני חושבת שראוי שוועדת העלייה והקליטה תקבע את סדרי דיוניה ולא את סדרי דיוניה של ועדה אחרת.

<מרב תורג'מן: אבל כמובן מה שאתם תחליטו.

<מרב תורג'מן: בדיון הקודם בקשו להוסיף את ועדת החינוך.

יגאל גואטה: ואת חושבת שלא נכון?

יגאל גואטה: אז נוריד.

<מרב תורג'מן: שוב, זה נושא שאפשר יהיה לדון בו לקראת קריאה שנייה ושלישית.

<אסתר בלום: אסתר בלום ממועצת ארגוני העולים.

<אסתר בלום: כשיש יום מיוחד, למשל של העובדים הסוציאליים, אז כל הוועדות דנות על זה.

<אסתר בלום: כשיש יום על עלייה, למה לא כל הוועדות ביום הזה ידונו על זה?

יגאל גואטה: הן רשאיות לדון, רק אי-אפשר לחייב אותן לדון.

<מרב תורג'מן: זה באופן וולונטארי.

<מרב תורג'מן: אין תקדים לחיוב בחקיקה לקיים דיונים בוועדות הכנסת.

<מרב תורג'מן: יש בהחלט קיום דיונים במליאת הכנסת, אבל לא בוועדות.

<מרב תורג'מן: גם כך אני סבורה שזה תקדים לחייב דיון בוועדת העלייה והקליטה, אבל אני חושבת שלא ראוי לחייב דיון בוועדות נוספות מוועדות הכנסת.

<אסתר בלום: אז מה הנוסח כאשר מדברים על יום העובדים הסוציאליים?

אברהם נגוסה: יושב-ראש הכנסת החליט לדון בזה בכל הוועדות.

יגאל גואטה: או שיושב-ראש ועדה יכול לזמן דיון בנושא הזה.

יגאל גואטה: הכוונה שיושב ראש הוועדה לעלייה וקליטה לא יחייב את יושב-ראש ועדת החינוך לעשות דיון.

<אסתר בלום: שתהיה חגיגה בכל הכנסת בכל הנושאים.

אברהם נגוסה: תקשיבי לנוסח הסעיף.

<מרב תורג'מן: אני חוזרת שוב ש"יום העלייה יצוין – בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.

<מרב תורג'מן: באירוע מיוחד בישיבת הממשלה.

<מרב תורג'מן: בבית הנשיא.

<מרב תורג'מן: במערכת החינוך, בצבא הגנה לישראל ובמשטרת ישראל".

<מרב תורג'מן: כאמור בדיון הקודם חברי הכנסת התבקשו להוסיף את משטרת ישראל.

<מרב תורג'מן: אני אשמח לשמוע את עמדת הנציגה של המשרד לביטחון פנים או של המשטרה.

<טלי דניאל: אנחנו חושבים שזה רעיון מצוין.

<טלי דניאל: התהליך של השבת העם היהודי לארצו אחרי 2000 שנות גלות הוא ייחודי ומהווה בסיס חשוב לתקומת העם היהודי.

<טלי דניאל: אנחנו בעד.

<קריאה: בדקתי וגם המשרד לביטחון פנים לא מתנגד.

<מרב תורג'מן: אפשר להעלות להצבעה את סעיף קטן 3(א) על ארבעת פסקאותיו.

אברהם נגוסה: מי בעד סעיף 3(א)

אברהם נגוסה: בעד – רוב

אברהם נגוסה: נמנעים – אין

אברהם נגוסה: אושר פה אחד, על ארבעת הפסקאות שלו.

<מרב תורג'מן: " (ב) שר העלייה והקליטה, רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה, לרבות פעולות נוספות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית" זה אחרי שהורדנו את המילים "מחוץ לישראל".

<עופר דהן: ציינתי קודם שיש ארגונים נוספים שעוסקים בעלייה, עסקו בעלייה ויעסקו בעלייה.

סופה לנדבר: אם נציין את זה בחוק לא יחגגו כולם ביחד.

<עופר דהן: אני מבקש רק להביע את עמדתי.

<עופר דהן: אני מבקש להקפיא את ההצבעה על הסעיף הקטן הזה.

<עופר דהן: יש ליושב-ראש הוועדה את הזכות לעשות את זה.

<עופר דהן: עמדת משרד משפטים ברורה בעניין ונאמרה בצורה מאוד גלויה.

<עופר דהן: גם אנחנו וגם ארגונים נוספים שעוסקים בעלייה מרגישים שיש כאן אפליה לטובת ארגונים מסוימים.

<עופר דהן: לכן אנחנו חושבים שלא ראוי לקיים את ההצבעה על הסעיף הקטן הזה לפני בירור משפטי.

<יונתן יבור: לגבי הסוכנות שציינו קודם שהם מתעסקים עם העלייה, לצורך העניין, לא מאנגליה ולא מצפון אמריקה, כי שם זה "נפש בנפש", לא מצרפת כי יש להם ארגון משלהם.

<יונתן יבור: זה לא נכון?

אברהם נגוסה: קיימנו על זה כבר דיון אנחנו באמצע הצבעה.

<עופר דהן: אני מבקש שיירשם שאנחנו מבקשים שיהיה בירור - - -

סופה לנדבר: אתה צודק אבל נעשה את זה לפי ההחלטה של השר.

סופה לנדבר: אני חושבת ששר העלייה והקליטה יוסיף את כל הארגונים כולם.

<עופר דהן: אין לנו בעיה שיירשם ששר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות, בלי אזכור של הארגונים.

אברהם נגוסה: זה בוודאי יירשם, אבל לא פה בחוק.

אברהם נגוסה: אנחנו נדון שוב לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

אברהם נגוסה: אם תשכנעו את הממשלה - - -

<עופר דהן: משרד המשפטים תומך בזה בצורה ברורה.

אברהם נגוסה: לציין את הקרן לידידות?

<עופר דהן: לא לציין אף ארגון.

יחיאל חיליק בר: אתה לא יודע את מי להוסיף קרן לידידות ונפש בנפש ונשכח מישהו אחר.

יחיאל חיליק בר: נעשה לו עוול גדול.

<עופר דהן: אנחנו מסכימים עם עמדת משרד המשפטים שאין לאזכר שום גוף.

אברהם נגוסה: ההערה שלך תהיה רשומה בפרוטוקול ואנחנו נצביע עכשיו לפי הנוסח שנמצא לפנינו, כפי שהקריאה היועצת המשפטית.

אברהם נגוסה: אנחנו לא נוגעים כרגע בעניין הוספת עוד ארגונים.

אברהם נגוסה: אם אכן הממשלה תסכים, אנחנו נדון על זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אברהם נגוסה: נצביע לפי הנוסח שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.

אברהם נגוסה: מי בעד סעיף 3(ב)?

אברהם נגוסה: מי נגד?

אברהם נגוסה: בעד – רוב

אברהם נגוסה: נמנעים – אין

אברהם נגוסה: הסעיף אושר פה אחד.

אברהם נגוסה: אני רוצה לציין, הייתי צריך לציין זאת בהתחלה, שהיום התבשרנו על העלאת יהודים מתימן.

אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים.

אברהם נגוסה: יישר כוח.

סופה לנדבר: אנחנו קוראים למי שנשאר שם, אנחנו מוכנים לקבל אותם עם כל הפריבילגיות שמגיעות להם.

<קריאה: ולא שוכחים לרגע את היהודים מאתיופיה.

אברהם נגוסה: תימן ואתיופיה מאוד קרובים ואנחנו לא שוכחים לרגע גם את ה-9,000 שממתינים שם.

אברהם נגוסה: אני מקווה שאנשי הסוכנות, כמו שפעלתם להוציא את היהודים מתימן, יישר כוח על כך, אני מבקש שתוציאו גם את 9,000 היהודים מאתיופיה שממתינים במצב קשה.

יחיאל חיליק בר: כולנו מצטרפים ותומכים.

אברהם נגוסה: החוק אושר לקריאה ראשונה.

אברהם נגוסה: בשבוע הבא החוק יעלה במליאה לקריאה ראשונה.

אברהם נגוסה: כשיחזור נדון בו בוועדה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.