ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 207, 2016-03-14 14:00

טלי פלוסקוב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

טלי פלוסקוב: הנושא: "הצעת חוק עבודת הנוער (תיקון מס' 17 והוראת שעה), התשע"ו-2016.

טלי פלוסקוב: בעצם זה המשך הדיון.

טלי פלוסקוב: זהו דיון ראשוני אחרי שעבר בקריאה ראשונה במליאה.

טלי פלוסקוב: כרגע אנחנו בקריאה שנייה ושלישית.

טלי פלוסקוב: כעיקרון, זה ביוזמתו של משרד הכלכלה.

טלי פלוסקוב: בבקשה, נציגת משרד הכלכלה.

<איילת וולברג: אני מהלשכה המשפטית, משרד הכלכלה.

<איילת וולברג: הצעת החוק בעצם מבקשת לתקן שני עניינים מרכזיים.

<איילת וולברג: הראשון הוא בעצם לבטל את החובה להוציא פנקס לפני סעיף 28 לחוק עבודת הנוער.

<איילת וולברג: את הפנקס הזה כיום לפי החוק מוציא נער מלשכת התעסוקה, ובו בעצם מצוין האישור הרפואי של הנער.

<איילת וולברג: המועצה, לפי החוק, מכוח סעיף 30 לחוק, בעצם המליצה לשר לבטל את ההליך הביורוקרטי הזה, וחלופה במקומו לקבוע חובה על נער להציג אישור רפואי בפני המעסיק.

<איילת וולברג: ועל המעסיק חובה לשמור את האישור הרפואי במשך שנה לאחר העסקתו של הנער בשביל שיהיה אפשר לאכוף את הנושא הזה – זה התיקון הראשון.

אורלי לוי אבקסיס: יש לי שאלה.

אורלי לוי אבקסיס: בפנקס שהנער היה מוציא, היה לו שם גם זכויות וחובות.

אורלי לוי אבקסיס: בין היתר מה מגיע לו, על איזה זכויות עליו לשמור וכדומה.

אורלי לוי אבקסיס: מאחר והפנקס הזה כבר לא קיים, ויכול להיות שיש צדק רב בזה של לבטל אותו כי זה ביורוקרטיה וכדומה, איך מנגישים את המידע הזה לאותו עובד צעיר?

יפעת שאשא ביטון: בהקשר למה שהיא אומרת אני רוצה להתייחס.

<איילת וולברג: העניין השני הוא בעצם קשור לנושא של שעות עבודה וחופשת לימודים רשמית.

<איילת וולברג: כיום על פי החוק נער בעצם יכול לעבוד עד השעה שמונה, ואסור לעבוד משמונה עד שמונה בבוקר.

<איילת וולברג: שוב פעם לנוכח המלצות המועצה שייעצה לשר לאפשר העסקה של נוער, שוב פעם אנחנו מדברים על חופשה על מנת למנוע עבריינות ולעודד העסקה שתוביל לתעסוקה טובה בשביל הנוער בזמן החופשה, מוצע לאפשר לנער לעבוד עד השעה 12, בכפוף לכך שהמעסיק יחזיר את העובד לאחר השעה 11 לביתו.

<איילת וולברג: שוב פעם גם הנושא הזה בהמלצת המועצה, הסכמות גם של עובדים, גם של מעסיקים, וגם הנושא נבדק במועצה לבריאות הילד והפדיאטריה של משרד הבריאות, והם אישרו את זה.

אורלי לוי אבקסיס: וכאשר ישנן עבודות מסוימות שעליהן השר לא יחתום, כלומר, הצו הזה לא יחול על עבודות מסוימות שיש בהן פגיעה בבריאותו של אותו נער, צריך לומר, אז רק בעבודות מסוימות, ובעבודות אחרות לא.

<איילת וולברג: נכון.

<איילת וולברג: יש אפשרות לשר להחריג עבודות מסוימות שזה לא יחול עליו.

יפעת שאשא ביטון: כבוד היושבת ראש, התייחסות קטנה שבגינה אני גם נמצאת כאן.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו בוועדה לזכויות הילד מטפלים בכל הנושא של חובות וזכויות של בני נוער עובדים.

יפעת שאשא ביטון: נמצא פה גם הנוער העובד והלומד, אז אנחנו באמת נכנסים לעובי הקורה בעניין הזה, כי הוא חשוב גם במודעות של הורים, גם של ילדים, גם של אנשי חינוך, ומי שבכלל מלווה אותם.

יפעת שאשא ביטון: אני, מה שמטריד אותי בסיפור של הפנקס, זה שלא תהיה לנו בקרה.

יפעת שאשא ביטון: ברגע שאני יודעת שמגיעים בני נוער, מוציאים פנקס, אז אני יודעת בעצם כמה בני נוער לקחו פנקס כזה מן הסתם תהיה לי יותר בקרה היכן הם עובדים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נוכל להגיע ולפקח ולאכוף במידת הצורך.

יפעת שאשא ביטון: תהיה לנו יותר שליטה על איפה נמצאים בני הנוער האלה.

יפעת שאשא ביטון: היום, כלא יהיה פנקס, אז אני חוששת שזה יהיה דיי פרוץ.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, אנחנו נצטרך לחפש אותם, ולא תהיה לנו הקלות הזאת של הנגישות הזאת בעצם להגיע אליהם.

<איילת וולברג: נמצא כאן מר מאיר דוד מהאגף לאכיפה מינהלית.

<מאיר דוד: אני מנהל האגף האכיפה המינהלית במשרד הכלכלה.

<מאיר דוד: לעניין הפנקס, אני רוצה לענות לעניין הרישום.

<מאיר דוד: לצערי הרב, בשנים שאני מנהל האגף, וגם כמפקח, לגבי נתונים כמה נערים נרשמו, והיכן הם הולכים להיות מועסקים, לא קיבלתי משרות התעסוקה, כי לא מנהלים את זה בשירות התעסוקה רישום כזה.

<מאיר דוד: ולכן כל העניין הוא הפך להיות ביורוקרטיה נטו.

<מאיר דוד: לא מפנים נערים לעבודה.

<מאיר דוד: לא עושים רישום כמה נערים נרשמו, והיכן הם הולכים להיות מועסקים, אלה נתונים שביקשנו.

<מאיר דוד: ולכן, רוב המידע שיש לנו היום לגבי היכן נערים מועסקים זה או תלונות של נערים, הנוער העובד והלומד משתף אתנו פעולה, ופעולות יזומות שאנחנו עושים.

<מאיר דוד: אז אם היה גורם כזה שמרכז את המידע, אז כנראה שהפנקס - - -

אורלי לוי אבקסיס: מספיק שתקישו תעודות זהות מגילאים מסוימים, מספר סידורי מסוים, תוכלו לקבל את כל הפלט הזה, היה ותרצו.

<מאיר דוד: זה דרך ביטוח הלאומי.

<מאיר דוד: אנחנו גם בשיתוף פעולה עם ביטוח לאומי, אנחנו מקבלים חלק מהמידע הזה.

יפעת שאשא ביטון: אל"ף זה חשוב.

יפעת שאשא ביטון: לי חשוב שבסופו של דבר יהיה מסד נתונים.

יפעת שאשא ביטון: אני לא יודעת, ניסיתי לחשוב יצירתית מאז ששמעתי שבוטל הכרטיס הזה, או על חובת דיווח שלצורך העניין מעסיקים לגבי העסקה של בני נוער, או בכל דרך אחרת, אבל חייב להיות לנו איזשהו ערוץ שבו אנחנו נדע היכן בני הנוער שלנו עובדים כדי שנוכל לפקח.

<מאיר דוד: אני מסכים שצריך להיות מסד נתונים, אבל הוא לא היה דרך שירות התעסוקה, כך שהוא גם לא רלבנטי.

יפעת שאשא ביטון: לא משנה, אתם יכולים למצוא מבחינתי ערוץ אחר.

<מאיר דוד: צריך למצוא את הדרך למסד נתונים.

אורלי לוי אבקסיס: מה לגבי פרסום הזכויות שהיה באותו פנקס?

<מאיר דוד: היום רובנו יודעים שרוב בני הנוער יותר מתקדמים מכולנו, והם עוסקים בעיקר במדיה ופחות בפנקסים ובניירת.

<מאיר דוד: אנחנו פיתחנו אפליקציה ייעודית לבני נוער, גם בשפה העברית, וגם בשפה הערבית.

<מאיר דוד: האפליקציה הזאת, לא רק שהיא מספקת מידע, היא גם מאפשרת להם לחשב את השכר שמגיע להם.

<מאיר דוד: והאפליקציה הזאת, כל שנה אנחנו מעדכנים אותה, ולקראת הקיץ אנחנו יוצאים בפרסום נוסף שלה.

אורלי לוי אבקסיס: הפרסומים הגיעו בטרם יציאה לחופשות, יפורסמו בבתי הספר?

<מאיר דוד: הם יפורסמו גם באתר של משרד החינוך, גם בבתי הספר, גם במדיה.

אורלי לוי אבקסיס: אולי גם שיפורסמו על הלוח מידע בבתי הספר.

אורלי לוי אבקסיס: אני אגיד לך למה, כי לפני שהם יוצאים לחופשה, לצייד אותם עם ארגז הכלים שיכול להגן עליהם.

יפעת שאשא ביטון: אני יכולה לעזור לך בעניין הזה.

<מאיר דוד: אני אשמח.

<מאיר דוד: ככל מה שתלוי בנו, להיכנס לבתי הספר, אנחנו נרתמים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו יושבים עם נציגים שלכם בעצם בוועדה לזכויות הילד כבר אחרי שלושה דיונים.

יפעת שאשא ביטון: קבענו תכנית הסברתית בשיתוף הנוער העובד והלומד, מועצת תלמידים, משרד החינוך, השלטון המקומי, כל בית בישראל בעצם יקבל יחד עם הארנונה של החודש שלפני הסבר מפורט, איגרת של זכויות וחובות של נוער עובד.

יפעת שאשא ביטון: בתי הספר ישלחו את זה לכל התלמידים בגילאים שבעצם מותרת תעסוקה של בני הנוער.

יפעת שאשא ביטון: יש את האפליקציה שלכם.

יפעת שאשא ביטון: תהיה תכנית הסברה, תעמולת הסברה בעצם, איזשהו קמפיין שמשרד הכלכלה גם ייצא לקראתו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו ננסה בעצם לאגוף את זה מכל הכיוונים כדי שתהיה מודעות.

יפעת שאשא ביטון: הרבה מבני הנוער לא מכירים בכלל את הזכויות שלהם, וזיהינו את זה כאחת הלאקונות.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: אני מאוד שמחה שבוועדה שלכם היה דיון בנושא הזה, באמת לא מכירים.

<מאיר דוד: רק לדבר קצת על החשיבות.

<מאיר דוד: אני באופן אישי רואה בתעסוקת בני נוער כערך עליון.

<מאיר דוד: אני חושב שמי שמעסיק בני נוער זה קודם כל ערך עליון, יותר מאשר ערך של תועלת כלכלית.

<מאיר דוד: אחת הבעיות שיש היום למעסיקים, או החסמים להעסיק נערים, זה הגבלה על שעות העבודה שיש להם, ועל הביורוקרטיה שמוטלת עליהם.

<מאיר דוד: מצד שני זה גם הופך למגבלה וחסם לנער שרוצה לעבוד, ורוצה להתקבל לשוק העבודה.

<מאיר דוד: לכן התיקון הזה התיקון הזה הוא מאוד חשוב, כי גם אנחנו לקראת חופשת פסח בקרוב, ועוד מעט חופשת קיץ, ואנחנו רוצים שכמה שיותר בני נוער ייכנסו לשוק העבודה מאשר הסתובבו ברחובות, וכמה שיותר מעסיקים יוכלו להעסיק אותם, כי אני שומע בשנים האחרונות יותר ויותר מעסיקים שאומרים, אני חושש להעסיק נער.

טלי פלוסקוב: אני גם שמעתי.

טלי פלוסקוב: מה שזה אומר, בקיץ הזה אנחנו נאפשר להם לעבוד לפי הכללים החדשים.

<איילת וולברג: חשוב לי להוסיף כמובן, לפי מה שגם חברת הכנסת אמרה, בכפוף לזה שזה שלא יפגע בבריאות שלו, ולא בשלומם והתפתחותם הגופנית, החינוכית, הרוחנית והמוסרית.

אורלי לוי אבקסיס: שאלה פשוטה, יהיה לכם כוח אדם לעשות בדיקות פתע?

אורלי לוי אבקסיס: כי אנחנו דנו בעבר לא מעט בפגיעה בזכויות של בני נוער, והרבה פעמים גם היו שולחים אותם לעצור טרמפים בדרך הביתה.

אורלי לוי אבקסיס: הנה, מהנהנים פה חבר'ה שהיו אצלי גם בוועדה.

אורלי לוי אבקסיס: משרד הכלכלה לא עשה את עבודתו מי יודע מה, וגם כאשר היו תלונות, או שהיה סחבת מאוד גדולה, או שלא היו לכם פקחים.

טלי פלוסקוב: אני גרה בערד, אני דווקא רוצה לתת לך דוגמה של בני נוער, ושמעתי מהרבה שעובדים במלצרות בים המלח.

טלי פלוסקוב: שם דווקא המעסיקים היו זהירים כי הם קיבלו מספר פעמים קנסות מאוד כבדים ממשרד הכלכלה, ואחר כך אמרו, לא רוצים בכלל לקחת את בני הנוער כי זה באמת בעייתי.

אורלי לוי אבקסיס: אז מה, לא לתת קנסות למי שעובר על החוק בכדי שיסכים להעביד?

אורלי לוי אבקסיס: כי זה יהיה עבדות, זה לא יהיה העסקה.

<מאיר דוד: גברתי, חברת הכנסת, קודם כל המטרה היא שכן יעבדו נערים, ואנחנו כן נאכוף.

<מאיר דוד: נכון שהייתה תקופה שהיה לנו פחות מפקחים, אבל היום יש יותר.

<מאיר דוד: היום רוב האכיפה שלנו תהיה בכלל אכיפת פתע, לא נחכה לתלונות.

<מאיר דוד: במהלך חודשי הקיץ, או חודשים שרוב בני הנוער עובדים, אנחנו מגבירים את האכיפה.

<מאיר דוד: רוב המפקחים שלנו יוצאים לאכיפות ובדיקות פתע.

<מאיר דוד: אני יכול לספר לכם שאנחנו מגיעים בכל השעות.

<מאיר דוד: אנחנו מגיעים כביכול בשעות נורמטיביות.

אורלי לוי אבקסיס: כמה מפקחים יש?

<מאיר דוד: יש קרוב ל-200 מפקחים היום בכל המינהל שעוסק.

אורלי לוי אבקסיס: אז בעצם הם רב תכליתיים?

אורלי לוי אבקסיס: הם גם לבני נוער - - -

<מאיר דוד: נכון, הם רב תכליתיים.

<מאיר דוד: בעבר הם לא היו, הם היו חד תכליתיים, זה היה לדעתי חסרון גדול.

<מאיר דוד: היום הם רב תכליתיים, הם יגיעו, ואנחנו אומרים להם, אנחנו עושים מארבים גם בשתיים בלילה.

<מאיר דוד: אנחנו באים בשתיים בלילה, ואנחנו עומדים ליד העסק, ואנחנו יודעים להגיב ולזהות.

<מאיר דוד: יש מעסיקים שקיבלו עיצומים כספיים מאוד גבוהים, חטפו עיצומים.

<מאיר דוד: ואני יכול לספר לכם על מעסיקים שקיבלו פעם שנייה או שלישית כבר.

<מאיר דוד: פשוט לא למדו את הלקח וחטפו, והם ימשיכו לחטוף.

<מאיר דוד: אני לא אוותר על זכויות של בני הנוער קלה כבחמורה.

<מאיר דוד: מצד שני, אני רוצה לאפשר את העסקה, גם לא להפחיד את המשק מלעשות.

<ניבה אזוז: אני ממשרד הבריאות, אני אתייחס לזה בהמשך כשנקריא את הסעיף הזה.

<אורי מתוקי: אני מהסתדרות הנוער הלומד והעובד.

<אורי מתוקי: חשוב לי להגיב.

<אורי מתוקי: רוב ההסתייגויות שהתייחסנו אליהם כבר עלו במועצה לנוער עובד, וחלקן גם נכנסו.

<אורי מתוקי: אבל כן חשוב לי להדגיש, וגם להתחבר לדברים של חברות הכנסת, בעיקר בכל האמור בפיקוח, ואנחנו עובדים הרבה עם מחלקת הפיקוח של משרד הכלכלה.

<אורי מתוקי: חשוב להדגיש כמה דברים.

<אורי מתוקי: קודם כל לגבי השעות, אין ספק שיש רצון מצד העובדים ומצד המעסיקים, אבל צריך להיזהר שהרצון הזה לא יהפוך להיות דבר בעייתי.

<אורי מתוקי: אני מדגיש את הסייג שכתוב, ועיקרה פה, שזה הנושא של ההסעה הביתה.

<אורי מתוקי: מדובר על להרחיב את השעה מהשעה 10 על פי החוק, על פי היתרים 11, בפועל מוסיפים שעה אחת, אבל יש סייג שחשוב שזה ההסעה הביתה, כי כפי שכבר נאמר, מגיעים אלינו לא אחת מקרים - - - התלונה זה לא שילמו לי, התלונה זה מקרים קשים של יחס והשפלה וכדומה.

<אורי מתוקי: על הדרך אתה מגלה שבאמת או שהוא תפס טרמפים, או שההורים באו לקחת אותו בשעה 12 עשרה בלילה, וזו נקודה חשובה שהיא גם מתייחסת לאכיפה, ואני אומר את זה גם לגבי הפנקס.

<אורי מתוקי: בסופו של דבר אני חושב שללכת ללשכת התעסוקה זה דבר שפחות רלבנטי, אבל אני חושב שנכון היה להשקיע חשיבה בדרכים נוספות, כי באמת היום אין את הנתונים.

<אורי מתוקי: זאת אומרת, אנחנו עוסקים גם בסקרים, אנחנו מעבירים למשרד הכלכלה את כל מה שמגיע לידינו, ועשינו סקר מקיף לכל שוק עבודת הנוער.

<אורי מתוקי: אגיד בהערת אגב, שאנחנו לא נתקלים בקושי מבחינת מעסיקים.

<אורי מתוקי: יש 220 אלף בני נוער שעובדים בשנה.

<אורי מתוקי: יש הרבה יתרונות לעבודה עם נוער, ויש גם חסרונות בהחלט.

<אורי מתוקי: אבל יש כאן בעיה גם של מעקב וידע.

<אורי מתוקי: אני מסכים שהפנקס במתכונתו הקודמת כנראה היה כבר קצת ישן וארכאי.

<אורי מתוקי: אבל אני חושב שיש איזושהי דרך להגיע למסד הנתונים.

<אורי מתוקי: גם פה בעצם מעבירים את החובה.

<אורי מתוקי: אני מדבר, למשל, על הצד הבריאותי, מעבירים בעצם את החובה למעסיק, ופה, שוב, זה עניין של אכיפה.

יפעת שאשא ביטון: ברשותך, אני מבקשת שכן יירשם בפרוטוקול, שמשרד הכלכלה או מי מהגופים ימצא ערוץ שדרכו אנחנו נוכל לקבל מסד נתונים לגבי בני הנוער העובד.

טלי פלוסקוב: בסדר גמור, תודה.

טלי פלוסקוב: משרד הבריאות, את מעוניינת כרגע להתייחס?

טלי פלוסקוב: בבקשה.

טלי פלוסקוב: נקריא את החוק.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 1 – 1.

<שמרית שקד גיטלין: בחוק עבודת הנוער, התשי"ג-1953 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1(א), ההגדרה "פנקס עבודה" – תימחק.

<שמרית שקד גיטלין: בעצם מה שמוצע כאן, זה פשוט למחוק את ההגדרה "פנקס עבודה" שמתייתרת, מאחר שלא יהיה איזכור בחוק כבר על "פנקס עבודה".

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 8 – 2.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 8 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג) "אישור רפואי שניתן לפי פרק זה יכלול התייחסות לכשירותו של הנער לעבוד, בהתאם להוראות פרק זה, ולא ייכלל בו מידע רפואי אחר".

<איילת וולברג: אני אסביר רק את המהות של ההוראה הזאת.

<איילת וולברג: היא בעצם באה לוודא, יש אישורים רפואיים שנדרשים לפי הפרק, ולא רוצים שבאישורים הרפואיים האלה ייכלל מידע שלא נוגע לעניין הכשירות של הנער לעבוד למידע רפואי אחר, זה עניין של פרטיות.

טלי פלוסקוב: איך את רואה את זה?

טלי פלוסקוב: מה יהיה כתוב על האישור?

<שמרית שקד גיטלין: חברת הכנסת שואלת לגבי המהות, איך את רואה את זה, מה יהיה כתוב על האישור?

טלי פלוסקוב: את לא רוצה שיהיה כתוב כשיר לעבודה, אז איך - - -

<איילת וולברג: מה שאני לא רוצה שיהיה מידע רפואי שלא נוגע לעניין העסקה של הנוער.

טלי פלוסקוב: פה אני מסכימה.

טלי פלוסקוב: מה המשפט שיהיה כתוב.

<איילת וולברג: תציגו מה שאצלכם, ואז נגיד את הנוסח המוסכם.

<ניבה אזוז: הניסוח שיש כרגע בחוק בסעיף 11 אומר יש פה שני אישורים - יש אישור על ידי רופא משפחה, ויש אישור על ידי רופא תעסוקתי, שזה הרופא המורשה, מוגדר פה.

<ניבה אזוז: האישור על ידי רופא משפחה זה לעבודות שהן לא נחשבות עבודות מסוכנות.

<ניבה אזוז: מה שכתוב בסעיף 11(א) בחוק המקורי, כתוב: "לא יועסק נער, אלא אם כן נבדק בדיקה רפואית, ורופא המשפחה שבדק אותו נתן אישור רפואי להעסקתו".

<ניבה אזוז: רופא משפחה יודע לתת אישור על בריאות.

<ניבה אזוז: יודע להגיד אם הנער חולה או לא חולה.

<ניבה אזוז: הוא לא יודע להגיד אם הנער כשיר לעבוד בעבודה מסוימת.

<ניבה אזוז: בנוסח הקודם הוא לא חייב להתחייב פה שהוא כשיר או לא כשיר, הוא יכול להגיד בריא, לא בריא.

<איילת וולברג: לפי הנוסח הקודם הוא צריך לתת אישור להעסקתו.

<ניבה אזוז: כן, לא בדיוק ברור מה הוא צריך לכתוב את האישור הזה.

<שמרית שקד גיטלין: אפשר אולי להגיד לנו כמו שיושבת הראש שאלה לפני כן, איך ייראה האישור הזה?

<שמרית שקד גיטלין: מה כתוב בו?

<שמרית שקד גיטלין: מה כן כתוב בו כדי שנדע מה המהות לפני שאנחנו עוברים לניסוח.

<איילת וולברג: האישור זה אישור שניתן כבר משנת 1953, זה משהו שעובד, רופא אמור לתת איזושהי אינדיקציה.

טלי פלוסקוב: אם כך אנחנו לא עושים שינוי.

<איילת וולברג: אנחנו לא עושים שינוי במהות.

<איילת וולברג: ממה שאני מבינה, החשש של משרד הבריאות, שלא תיווצר פה הוראה שמחייבת רופא להתייחס לדברים שהוא לא היה צריך להתייחס אליהם עד היום לפי החוק.

טלי פלוסקוב: איפה רשום שהוא כן צריך להתייחס?

<ניבה אזוז: כתוב כשירות.

<ניבה אזוז: המלה כשירות היא המלה שצריכה לרדת.

טלי פלוסקוב: אז במה את רוצה להחליף את המלה הזאת?

<ניבה אזוז: אנחנו מבקשים פשוט להשאיר את זה כמות שזה, לא להתייחס למלה כשירות.

<ניבה אזוז: השינוי שמתבקש בסעיף (ג) זה בעצם שהאישור הרפואי לא יכלול מידע רפואי אחר, אבל לא צריך לכתוב את המלה כשירות, פשוט שהוא לא יכלול מידע רפואי אחר.

<יוסף מאירוביץ: פרופ' יוסי מאירוביץ, אחראי על רפואת ילדים בשירותי בריאות כללית.

<יוסף מאירוביץ: צריכים לוודא בצורה מובהקת בהנחיות שלא יהיה כתוב למשל הבחנות שהן לא רלבנטיות לעניין, זה ברור, אבל זה לא כתוב וזה מחייב שינוי.

<יוסף מאירוביץ: אם למשל אותו נער הוא נשא של איידס, אבל הוא יכול לעבוד בעבודה אחרת - - -

טלי פלוסקוב: אז לא חייבים לכתוב שיש לו איידס, זה הכוונה שלך.

טלי פלוסקוב: נשמע את הצד המשפטי.

יגאל גואטה: אז מה כן צריך לכתוב?

טלי פלוסקוב: אני מבינה ככה, שאם יש לו – לא מתאים לנוער, אבל כאב גב לצורך העניין, והוא צריך להרים משאות, אז בוודאי יכתבו שהוא לא יכול לעשות את זה.

טלי פלוסקוב: אבל אם יש לו ראייה לא טובה, אז אולי לא צריך לכתוב את זה.

<ניבה אזוז: מה שאנחנו רוצים, זה להשאיר את הנוסח המקורי, והתוספת שאנחנו רוצים להוסיף פה בסעיף (ג), שלא יהיה מידע שהוא לא רלבנטי.

<ניבה אזוז: אבל לא לבקש מרופא משפחה שאין לו הכשרה לקבוע כשירות או רופא ילדים, לצורך העניין, גם אין לו הכשרה לקבוע כשירות לעבודה, לא - - -

יגאל גואטה: מה, לא רלבנטי לכשירות העבודה שלו?

אורלי לוי אבקסיס: לא, אבל יש הגיון במה שאני שומעת פה.

אורלי לוי אבקסיס: כי לדוגמה, ילד אסתמטי, נער, לא טבעי שישלחו אותו למפעל גירים.

אורלי לוי אבקסיס: לכן, כן חשוב שלא רק כי ילדים אסתמטיים, ותאמינו לי מניסיון, הם יכולים לקחת חלק בפעילות מסוימת, או בעבודות מסוימות.

טלי פלוסקוב: עבודות משרד.

אורלי לוי אבקסיס: מצד שני, אני לא רוצה שידחו אותו לגמרי, והוא ימצא את עצמו מודר משוק העבודה ומשאר החברים שלו, אבל כן להיות ענייניים לסוג העבודה, ואיך זה נפתר פה אני לא רואה.

טלי פלוסקוב: אני עדיין לא רואה פתרון.

<שמרית שקד גיטלין: הנוסח שהציעה נציגת משרד הבריאות, לדעתי, הוא קצת בעייתי בגלל שהוא מציע: "לא ייכלל בו מידע רפואי אחר" – כשלא ברור המלה "אחר" בדרך כלל מתייחסת, קודם כל אמרנו מה כן, ואז אמרנו, "ולא ייכלל מידע רפואי אחר", לכן אסור לומר "אחר".

<ניבה אזוז: זה מתייחס לסעיף 11(א) - - -

<שמרית שקד גיטלין: מה שאני מציעה אולי, זה לכתוב: "אישור רפואי לא יכלול כל מידע רפואי מעבר לנדרש על פי ההוראות לפי חוק זה".

<איילת וולברג: אבל אישור רפואי לפי פרק זה.

<שמרית שקד גיטלין: "אישור רפואי שניתן לפי פרק זה, לא יכלול כל מידע רפואי מעבר לנדרש על-פי ההוראות לפי חוק זה, לרבות התקנות".

<ניבה אזוז: בהמשך, בלי קשר לתיקון הנוכחי, רוצים להציע בעתיד לעבוד עם משרד הכלכלה לעשות תיקונים נוספים בחוק.

טלי פלוסקוב: אנחנו מאוד נשמח, תביאו לנו רעיונות.

<ניבה אזוז: זה פטור מסעיף 11(א) בחוק המקורי.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אתם משנים את 11(א).

<איילת וולברג: לא משנים, רק הוספה של הסייג, לא להוסיף מידע אחר שלא נדרש לפי מה שכבר נדרש כיום על פי החוק.

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת לא רוצה לפגוע חלילה וחס באופציות של הנערים לעבוד, אבל כן לא הייתי רוצה לסכן את הבריאות שלהם, בזה לא פתרתם.

<ניבה אזוז: יש שני חלקים.

<ניבה אזוז: יש עבודות שדורשות רופא תעסוקתי, עבודות שאת מציינת כמו לעבוד עם גירים – יש תקנות נפרדות.

<איילת וולברג: סעיף 11(ב)(2) – "יש עבודות שמחייבות בדיקות התאמה", והעבודות האלה מפורטות בתקנות שלגביהן נדרש אישור.

אורלי לוי אבקסיס: אז אולי על הדרך גם תעשו בדיקה של העבודות, כי בכל זאת שוק העבודה השתנה מאז שהוא נחקק, או התקנות, אני לא יודעת מתי בפעם האחרונה הותקנו.

אורלי לוי אבקסיס: אז אולי תעשו ביחד עם משרד הבריאות רק בדיקה לאיזה סוגי עבודות.

טלי פלוסקוב: זה בדיוק מה שהם אמרו.

טלי פלוסקוב: אגב, אני רוצה להגיד לכם.

טלי פלוסקוב: היום, כשאנחנו דיברנו על הפנקסים שאנחנו הולכים לבטל אותם, עדיין כדי שיוציאו לעובד את הפנקס, הוא היה צריך להביא את האישור מכם.

<ניבה אזוז: נכון, לא כתוב באישור שהוא כשיר לעבוד.

טלי פלוסקוב: הבנתי, בסדר.

טלי פלוסקוב: אנחנו לא משנים פה הרבה, אנחנו פשוט עושים פה שינוי של ההגדרה המסוימת.

<איילת וולברג: תקנות משנת אלפיים של העבודות, זה לא ישן כמו החוק.

טלי פלוסקוב: אני שמעתי על היוזמה, בעיניי, מאוד מברכת על המשך שיתוף פעולה בין שני המשרדים, ואתם תראו איך אפשר למצוא - - -

<איילת וולברג: אני בעד שיתוף פעולה.

<שמרית שקד גיטלין: יש לנו נציגי קופות חולים בדיון כרגע?

טלי פלוסקוב: כללית.

<שמרית שקד גיטלין: ואתם מבחינת

<שמרית שקד גיטלין: כם יכולים לחיות עם הנוסח שהקראנו, כלומר, אתם יודעים לתת את האישור, כך שהוא יכלול את המידע הרפואי הנדרש, והוא לא יכלול מידע רפואי שלא נדרש.

טלי פלוסקוב: בסדר.

טלי פלוסקוב: אפשר להמשיך לקרוא.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 11 – 3.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 11(ב)(3) לחוק העיקרי, הסיפא החל במילים "האישור יירשם" – תימחק.

<שמרית שקד גיטלין: 11(ב)(3) לחוק מדבר על אישור רפואי שניתן לעבודה מסוימת המחייבת בדיקות התאמה, או לסוג עבודות בדומה לה מבחינת סיכון הבריאות והמאמץ הגופני, ויש בו הוראה שאומרת שהאישור יירשם בפנקס העבודה של הנער.

<שמרית שקד גיטלין: כרגע, מכיוון שאין בעצם פנקס עבודה, אז מוצע למחוק את הסיפא שהאישור - -

אורלי לוי אבקסיס: רגע, אנחנו מגיעים לאותה נקודה, תסלחו לי.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אם קודם כתבו בפנקס - - -

<שמרית שקד גיטלין: "האישור יירשם בפנקס העבודה של הנער".

אורלי לוי אבקסיס: לא, אבל ההגבלות על סוג העבודה.

<שמרית שקד גיטלין: 11(ב)(3).

אורלי לוי אבקסיס: ההגבלות איפה הן יהיו?

אורלי לוי אבקסיס: כי אם היום הוא בפנקס העבודה – איפה הן יופיעו?

<מאיר דוד: באישור הרפואי.

אורלי לוי אבקסיס: אבל משרד הבריאות לא אומר שהם יופיעו באישור הרפואי.

<ניבה אזוז: לא, רופא המשפחה לא יודע מה ההגבלות, ההגבלות מופיעות בתקנות.

<ניבה אזוז: יש תקנות עבודת הנוער, שם מופיעות כל ההגבלות.

אורלי לוי אבקסיס: אתם רוצים עכשיו שהרופא של הקופות יעבור קורס מזורז מהן התקנות?

<ניבה אזוז: בעתיד אנחנו רוצים לשנות את החוק.

אורלי לוי אבקסיס: אבל מה קורה עכשיו?

אורלי לוי אבקסיס: או שאתם תוציאו הוראה - - -

<ניבה אזוז: אנחנו לא משנים את המצב הקיים.

אורלי לוי אבקסיס: אבל בפנקס רשום מהם סוג ההגבלות.

טלי פלוסקוב: אם היום קיימת בעיה, אנחנו הולכים לרופא תעסוקה, ולא רופא משפחה.

טלי פלוסקוב: לרופא משפחה רק במקרה שהכול תקין והכול בסדר.

<יוסף מאירוביץ: רופא תעסוקה זה במקרה שיש עבודות מיוחדות.

טלי פלוסקוב: זה בדיוק מה שאמרתי, במקרים החריגים.

<מאיר דוד: רק זה צריך להירשם.

<איילת וולברג: יש בעצם אישור רפואי לפי סעיף 11 שזה אישור רפואי רגיל להעסקה, ויש אישור רפואי לעבודות שמחייבת בדיקות התאמה, שהאישור הזה ניתן על ידי רופא מורשה.

<שמרית שקד גיטלין: רופא - - - המומחה לרפואה תעסוקתית, או רופא המועסק - - -

טלי פלוסקוב: בסדר, אפשר להמשיך.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 12 – 4.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 12(ב) לחוק העיקרי, במקום "בפנקס העבודה של הנער" יבוא "אישור רפואי שבו תצויין", במקום "וכל שינוי" יבוא "הנובעת משינוי" ובמקום הקטע החל במילים "ויביא אותם" עד המילים "תשי"ט-1959" יבוא "ויביא אותו לידיעת ההורים, המעסיק".

<שמרית שקד גיטלין: בעצם היום החוק אומר שעל סמך הדין וחשבון של הרופא המורשה שערך בדיקה רפואית חוזרת, ירשום "המוסד הרפואי המוסמך" שוב, "בפנקס העבודה של הנער" כל הגבלה וכל שינוי לרעה במצב בריאותו של הנער ויביא אותם לידיעת ההורים, המעסיק, לשכת העבודה לנוער, וכו'.

<שמרית שקד גיטלין: כרגע, בעצם יש שינוי שוב, כי כרגע אין לנו "פנקס העבודה של הנער", ולכן, מה שאנחנו מבקשים שהמוסד הרפואי המוסמך ירשום אישור רפואי שבו תצויין כל הגבלה הנובעת משינוי לרעה במצב בריאותו של הנער, ואת האישור הרפואי הוא צריך להביא לידיעת ההורים, המעסיק, וכן - - -

<יוסף מאירוביץ: כדי שיהיה פרקטי העניין הזה, הרי הרופא לא יידע את זה אקטיבית, זאת אומרת, צריך באחריות המעסיק אם יש איזושהי בעיה בזה לדרוש את זה, אחרת זה לא יקרה.

<יוסף מאירוביץ: איך רופא המשפחה יידע שקרה משהו לרעה?

<יוסף מאירוביץ: הוא לא יידע.

<יוסף מאירוביץ: זאת אומרת, כדי שהעסק הזה יהיה מעשי, המעסיק צריכים לחייב אותו, שאם יש איזושהי בעיה שהוא ידרוש אישור חדש.

<ניבה אזוז: שהמעסיק ידרוש אישור חדש מרופא תעסוקתי.

טלי פלוסקוב: הבעיה, אתה מתכוון, אצל המעסיק, העבודה שהנוער צריך לבצע?

טלי פלוסקוב: לאיזה בעיה אתה מתכוון?

<יוסף מאירוביץ: אני מתכוון, כדי שההוראה הזאת תהיה ישימה, היה וחל איזה שינוי במצב הילד, הרופא לא בהכרח יידע מזה, הוא גם לא יידע שהוא עובד.

<יוסף מאירוביץ: לכן, צריך המעסיק אם יש בעיה לדרוש את האישור.

טלי פלוסקוב: לא, אבל אתה כבר מדבר במהלך עבודתו כבר בפועל, אנחנו מדברים עוד לפני שהוא מתקבל לעבודה, אז איך המעסיק אמור לדעת?

<יוסף מאירוביץ: אין בעיה.

<איילת וולברג: אני רק אציין, יש לפי סעיף 12(א) חובה לגבי עבודות שמחייבות בדיקה התאמה לבדיקה תקופתית אחת לפחות לשנה, וככה אמורים להתעדכן לגבי המצב הרפואי של הנער.

<שמרית שקד גיטלין: כלומר, הרופא המורשה יודע כי מגיעים אליו, והוא צריך לבדוק בעצם אם חל איזשהו שינוי לרעה שהוא צריך לציין באישור הרפואי.

<יוסף מאירוביץ: התקופתי.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: המעסיק יודע שאותו בן נוער צריך לעבור בדיקה תקופתית, ועד שלא מביאים לו אישור, הוא לא יעסיק אותו, זאת אומרת, הוא רק יכול לדחוף לפעולה.

<שמרית שקד גיטלין: הוא צריך על פי התקנות באמת לשלוח אותו לבדיקות האלה, והוא צריך אפילו לא לנקות משכר עבודתו את הזמן שמיועד לבדיקות, אם המעסיקים יודעים אז זה באמת עניין של משרד הכלכלה.

<איילת וולברג: שוב פעם, לא משנים פה מהותית, רק מתאימים את זה לנושא של ביטול הפנקס.

<איילת וולברג: הדברים עובדים כבר היום, ואנחנו רק מבטלים את הפנקס ומתאימים את ההוראה הזאת לעניין הזה.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 13 5.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 13(ב) לחוק העיקרי, הסיפא החל במילים "וללשכת העבודה" – תימחק.

<שמרית שקד גיטלין: אומר במילה, יש פה איזשהו אישור שהנער אינו מתאים לעבודה בה הוא מועסק, היום האישור צריך להישלח ללשכת העבודה, וכרגע אנחנו מוחקים את זה.

<שמרית שקד גיטלין: הוספת סעיף 16א 6.

<שמרית שקד גיטלין: אחרי סעיף 16 לחוק העיקרי יבוא: "הצגה ושמירה של אישור רפואי 16א.

<שמרית שקד גיטלין: (א) מעסיק לא יעסיק נער אלא אם כן הציג הנער בפניו אישור רפואי שניתן לפי סעיף 11(א), ואם העבודה מחייבת בדיקות התאמה, גם אישור רפואי שניתן לפי סעיף 11(ב)(2).

<שמרית שקד גיטלין: (ב) מעסיק ישמור במקום שבו מתנהל עסקו את האישור הרפואי שהוצג בפניו לפי סעיף קטן (א) או את העתקו, בתקופה שבה הנער מועסק אצלו ועד שנה לאחר סיום העסקתו; בתום התקופה האמורה יבער המעסיק את האישור הרפואי או את העתקו.

<שמרית שקד גיטלין: " בעצם המעסיק גם חייב לבקש מהנער להציג לו אישור רפואי לפני שהוא מעסיק אותו, וגם אם צריך בדיקות התאמה, אז גם הוא צריך לבקש ממנו להציג לו את האישור הרפואי על בדיקות ההתאמה שנעשה, וגם לשמור במקום שבו מתנהל עסקו ועד שנה אחרי סיום העסקה את האישור.

<שמרית שקד גיטלין: הוספת סעיף 24א – הוראת שעה 7.

<שמרית שקד גיטלין: אחרי סעיף 24 לחוק העיקרי יבוא: "עבודת לילה בתקופת חופשת לימודים רשמית – הוראת שעה 24א.

<שמרית שקד גיטלין: (א) על אף האמור בסעיף 24, מעסיק רשאי להעסיק צעיר עד שעה 24:00 בתקופת חופשת לימודים רשמית, ובלבד שאם ההעסקה הסתיימה אחרי השעה 23:00, המעסיק יחזיר את הצעיר לביתו בסיום העבודה, בעצמו או באמצעות אחר מטעמו.

<שמרית שקד גיטלין: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על ענפי עבודה מסוימים או על עבודה מסוימת ששר הכלכלה והתעשייה קבע כי הם עלולים לפגוע בבריאותו, בשלומו או בהתפתחותו הגופנית, החינוכית, הרוחנית או המוסרית של הצעיר.

<שמרית שקד גיטלין: (ג) הוראות סעיף זה יעמדו בתוקפן בתקופה של שלוש שנים מיום פרסומו של חוק עבודת הנוער (תיקון מס' ... והוראת שעה), התשע"ו–2016".

<שמרית שקד גיטלין: בעצם, אולי למען הנוחות, אולי אנחנו כבר יכולים פשוט לקבוע את תאריך סיום, בוא ניקח שלוש שנים מה-1 באפריל.

טלי פלוסקוב: בטח את החוק הזה אנחנו נעביר במושב הזה בקריאה השלישית, אז כן.

<איילת וולברג: בעצם ההוראה הזאת על פי המלצת המועצה, בשביל לבחון את כל הנושא הזה, לכן זה הוראת שעה לשלוש שנים.

<שמרית שקד גיטלין: זה יעמוד בתוקפו עד יום 1 באפריל 2019.

טלי פלוסקוב: אתם יודעים מה, אולי אנחנו ניתן עד סוף קיץ 2019, כי אפריל, מה זה, כעיקרון אנחנו מדברים על חופשת קיץ, מה אנחנו פתאום ב-1 באפריל מסיימים את זה?

טלי פלוסקוב: אנחנו יכולים לתת את זה עד 31 באוגוסט 2019.

טלי פלוסקוב: עד 1 לספטמבר 2019.

טלי פלוסקוב: אז לפחות קיץ של 2019 בפנים.

<שמרית שקד גיטלין: הוספת סעיף 27ח 8.

<שמרית שקד גיטלין: אחרי סעיף 27ז לחוק העיקרי, אחרי כותרת פרק שביעי יבוא: "הצגת תעודת זהות 27ח.

<שמרית שקד גיטלין: (א) מעסיק לא יעסיק נער אלא אם כן הציג הנער לפניו תעודת זהות שלו או תעודת זהות של הוריו, שבה מופיעים פרטיו.

<שמרית שקד גיטלין: (ב) מעסיק ישמור במקום שבו מתנהל עסקו העתק של תעודת הזהות כאמור בסעיף קטן (א), בתקופה שבה הנער מועסק אצלו ועד שנה לאחר סיום העסקתו; בתום התקופה האמורה יבער המעסיק את העתק תעודת הזהות.

<שמרית שקד גיטלין: " ביטול סעיף 28 9.

<שמרית שקד גיטלין: סעיף 28 לחוק העיקרי – בטל.

יגאל גואטה: מה הרעיון של הביעור הזה?

<שמרית שקד גיטלין: כנראה לא לעשות שימוש - - - יש לנו בעצם סעיף שמתייחס ל"פנקס עבודה" הוראות לעניין "פנקס העבודה" והוא בטל.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 29א 10 – זה תיקון ממש טכני מכיוון שיש בסעיף 29א התייחסות לסעיף 28, וסעיף 28 כבר לא קיים, אנחנו פשוט מוחקים את האיזכור של הסעיף.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 29א 10.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 29א(א)(3) לחוק העיקרי, במקום "27ה, 28, 28א" יבוא "27ה, 28א".

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 33ג 11.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 33ג לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), פסקה (5) – תימחק; סעיף 33ג בעצם סעיף העונשין, זה סעיף שקובע עבירות פליליות על הפרת הוראות החוק.

<שמרית שקד גיטלין: אחת מהעבירות שקיימת היום בחוק זה העסקת נער ללא שהוצע לו פנקס עבודה בהתאם להוראות סעיף 28 מכיוון שכבר לא תהיה חייבת להיות פנקס, גם לא צריך עבירה פלילית על זה.

<שמרית שקד גיטלין: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: בעצם יש עבירה פלילית נוספת שאנחנו מוסיפים לחוק.

<שמרית שקד גיטלין: "(ג) מעסיק שהעסיק צעיר אחרי השעה 23:00 ולא החזיר את הצעיר לביתו בסיום העבודה, בניגוד להוראות סעיף 24א בתקופת תוקפו של אותו סעיף, דינו – קנס כאמור בסעיף קטן (א).

<שמרית שקד גיטלין: "

טלי פלוסקוב: כמה קנס?

<איילת וולברג: 14,400 שקלים.

יגאל גואטה: על כל ילד?

<איילת וולברג: זה לפי חוק העונשין.

יגאל גואטה: זאת אומרת בעל אולם שמעסיק 30, 40 מלצרים - - - הרי כולם עובדים אחרי השעה - - -

<מאיר דוד: בעבירה מינהלית זה יהיה יותר בעיצומים כספיים כי זה 20,420 לכל נער שיועסק.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 34 12.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 34 לחוק העיקרי, במקום "שלפי הרישום בפנקס העבודה הוא מועסק" יבוא "ביודעו שהוא מועסק".

<שמרית שקד גיטלין: סעיף 34 בעצם קובע איזושהי חזקה שמי שמעסיק נער שלפי הרישום בפנקס העבודה הוא מועסק גם על ידי מעסיק אחר, רואים אותו, את מי שהעסיקו אותו יום או אותו שבוע שעות העודפות על שמונה ליום או על 40 לשבוע כמעסיקו של הנער בכל השעות, אלא אם לא ידע, ולא יכול היה לדעת את מספר השעות שבהן כבר הועסק.

יגאל גואטה: זאת אומרת, אם הוא עבד אצל מעסיק אחד ארבעה ימים, ואצל אחד יומיים או שלושה, אז זה של בעל הארבעה הימים הוא המעסיק שלו?

<שמרית שקד גיטלין: בעצם אנחנו אומרים כשאתה מעסיק נער, ביודעו שהוא גם מועסק על ידי עובד אחר, רואים שמי שמעסיק אותו מעבר לשעות העודפות כמי שהעסיק אותו בכל השעות.

<שמרית שקד גיטלין: כלומר, נגיד אם אסור להעסיק אותו יותר משמונה שעות, והוא כבר העסיק אותו בשעה התשיעית והעשירית והאחד עשרה, הוא לא יגיד, או.

<שמרית שקד גיטלין: קיי, אני אפצה רק שלוש שעות.

<מאיר דוד: הוא לא ידע, הוא לא יכול היה לדעת.

<שמרית שקד גיטלין: אלא אם כן הוא לא ידע שהוא מועסק - - -

יגאל גואטה: באיזה הקשר מוסיפים לו את כל שעות העבודה?

<שמרית שקד גיטלין: כי בעצם אותו נער היה אסור להעסיק אותו יותר מאיקס שעות, עכשיו הוא לכאורה אומר, אני העסקתי אותו רק את הארבע שעות העודפות, לא העסקתי אותו את כל השעות.

יגאל גואטה: מעסיק אחר העסיק אותו שמונה שעות?

יגאל גואטה: מאיפה הוא אמור לדעת - - -

<שמרית שקד גיטלין: מעסיק אחר העסיק אותו נגיד חמש שעות, והוא העסיק אותו עוד חמש שעות, ואסור היה לו כבר להעסיק אותו בשעות הנוספות.

יגאל גואטה: מאיפה הוא אמור לדעת שמעסיק אחר מעסיק אותו?

<שמרית שקד גיטלין: בגלל זה אנחנו כתבנו שרק ביודעו שהוא מועסק על ידי מעסיק אחר.

יגאל גואטה: סתם, מה זה ביודעו?

<שמרית שקד גיטלין: אם הוא יודע שהוא מועסק על ידי מעסיק אחר, הוא צריך לברר בעצם כמה שעות הוא כבר הועסק.

יגאל גואטה: לא, והוא יבוא ויגיד ידעתי.

יגאל גואטה: קצת בת יענה הסיפור הזה.

<שמרית שקד גיטלין: משרד הכלכלה, איך אתם מתכוונים בעצם ליישם את הסעיף הזה?

<מאיר דוד: גם לנו, אם לא יהיה מידע לגבי מקום העבודה הקודם של הנער, אנחנו לא נוכל ליישם.

<שמרית שקד גיטלין: לא, הוא לא שאל - - -

יגאל גואטה: לא, זה לא מספיק המידע שלך, צריך להיות - - -

<שמרית שקד גיטלין: אם אתם תדעו שהוא יידע.

יגאל גואטה: איך אפשר להוכיח שהוא ידע?

יגאל גואטה: קצת בת יענה.

<מאיר דוד: באמת שאלה טובה.

<מאיר דוד: אנחנו נצטרך לבצע חקירה די מקיפה גם של הנער וגם של אותו מעסיק, ולראות אם באמת נמסר המידע הזה על ידי הנער או על ידי מישהו מטעם הנער למעסיק, והמעסיק אינו יכול לדעת.

<איילת וולברג: גם היום ההוראה אומרת אם לא ידע, ולא יכול היה לדעת.

<איילת וולברג: שוב פעם, אנחנו לא משנים מהותית את הסעיף הזה, אנחנו רק - - -

יגאל גואטה: זה תרתא דה סטרא, את יודעת.

יגאל גואטה: לא ידע ולא יכול היה לדעת.

<שמרית שקד גיטלין: לא, אבל כאן כן יש שינוי לעומת היום.

<שמרית שקד גיטלין: כי מקודם היה לו רישום בפנקס העבודה שהוא מועסק אצל שני מעסיקים, יכולת לראות איכשהו אם הוא חייב היה לראות את פנקס העבודה - - -

<מאיר דוד: בשנים האחרונות, הפנקס לא כלל בכלל מידע לגבי מעסיקים.

<מאיר דוד: הפנקס היה ריק לגמרי.

<מאיר דוד: הוא היה מקבל פנקס ריק עם אישור שמוצמד לו האישור.

<מאיר דוד: הלוואי והייתי יודע שהיה שם מעסיק.

<שמרית שקד גיטלין: או.

<שמרית שקד גיטלין: קיי.

<שמרית שקד גיטלין: אבל כשהוראת החוק נוסחה, ההיגיון של מי שניסח אותה היה בעצם לפי הרישום.

<שמרית שקד גיטלין: כלומר, אם לא היה רישום, אז על המעסיק לא חלה בעצם ההוראה.

<שמרית שקד גיטלין: אם אתה אומר שלא היה רישום, לא חלה עליו - - -

<מאיר דוד: לא חלה עליו.

<מאיר דוד: אז גם היום, ככל שהמעסיק לא ידע - - -

<שמרית שקד גיטלין: כרגע, כן תחול עליו הסנקציה אם יוכיחו שהוא ידע שהוא מועסק גם על ידי מעסיק אחר.

<מאיר דוד: אם הוא יידע, אנחנו צריכים להוכיח אם באמת ידע או לא ידע.

יגאל גואטה: אי אפשר שהוא הצטרך להחתים אותו על איזשהו אישור שהוא יודע או משהו כזה אותו נער?

<מאיר דוד: הנער יחתום על אישור?

יגאל גואטה: לא.

יגאל גואטה: הנער יביא איזשהו מסמך בפני הבעל בית שהוא יודע שהוא מועסק בעבודה אחרת.

<אורי מתוקי: אדוני, חבר הכנסת, מניסיוננו, הבעיה אולי הכי גדולה בעובדים בני נוער זה חוסר מודעות שלהם.

<אורי מתוקי: בדרך כלל הם באים חודש או חודשיים אחרי.

<אורי מתוקי: הם לא רשמו, אפילו אנחנו מנסים לשחזר איתם את שעות העבודה, איזה יום עבדת.

<אורי מתוקי: עוברים איתם דרך הטלפון לפי וואטסאפ, במובן הזה זו מאוד קשה.

יגאל גואטה: כי פה יש סיפור, לפחות ממה שאני יודע, רוב הנערים שעובדים בלילה במלצרות, עובדים ביום במקום אחר, אלה שבאמת צריכים את הכסף, לא אלה שלוקחים את זה פלג'ר, זאת תהיה בעיה כי פה אתם מטילים מעמסה רבה על כתפיו של זה שמעסיק אותו בשעות הנותרות.

<שמרית שקד גיטלין: רואים אותו כמי שהעסיק אותו בעצם בכל השעות - - -

<איילת וולברג: אבל רק ביודעו, רק אם הוא ידע.

<איילת וולברג: זאת אומרת, אם הוא לא ידע, כמו שהסעיף מנוסח כיום.

<איילת וולברג: היום גם המעסיק נער שלפי הרישום בפנקס העבודה - - -

יגאל גואטה: אז בואו תעשו סעיף שמחייב את המעסיק לתשאל את הנער האם אתה עובד בעבודה נוספת, שיחתים אותו על זה.

טלי פלוסקוב: יש איזשהו טופס כשהוא מתקבל לעבודה שהוא ימלא אותו.

יגאל גואטה: כן, להוסיף סעיף, האם אתה עובד בעבודה נוספת?

יגאל גואטה: אם כן, והוא חותם על זה, וזה טופס קבלת העבודה שלו, אז יהיה ברור שהוא לא הצטרך חוקרים.

<מאיר דוד: טופס קבלה לעבודה הוא לא טופס שמחויב בחוק.

<מאיר דוד: אין טופס שמחייב את המעסיק לתשאל את העובד, את הנער לפני שהוא עובד ולשאול אותו את כל השאלות אם אתה עובד, היכן אתה גר, או אם אתה עובד בעוד מקום עבודה.

<מאיר דוד: אני חושש שלא יקבלו אותם לעבודה נוספת אם באמת הם זקוקים לעבודה נוספת.

יגאל גואטה: נכון, אבל מצד חושש, ומצד אחד אתה מכשיל את המעביד.

<מאיר דוד: אנחנו לא נכשיל את המעביד כי יכול להיות שהוא לא ידע באמת.

<מאיר דוד: זה כמו בעבודת נשים, גם בעבודת נשים כשמעסיק - - -

יגאל גואטה: פשוט מאוד, אתה גורם לו להיות בת יענה מסוימת.

יגאל גואטה: אתה תגרום לו גם לא לשאול אותו.

יגאל גואטה: יבוא אליי, אני מנהל אולם, המלצר שרוצה לעבוד לילה יבוא אליי, אני לא אשאל אותו בכלל אם הוא עובד ביום.

<מאיר דוד: אדוני, חבר הכנסת, יש גם בחוק העונשין - - - עצימת עין אם זה נעשה במכוון כדי לא לדעת.

יגאל גואטה: כל העולם יודע שהוא גם עובד ביום.

<מאיר דוד: גם היום בחוקים אחרים כמו בעבודת נשים אנחנו צריכים להוכיח אם ידע או לא ידע.

<מאיר דוד: במקרה זה ענית לי יהיה על כתפנו.

יגאל גואטה: אני חושב שאנחנו נכנסים לאיזשהו חור שחור.

<מאיר דוד: ככל שלא נוכח להוכיח, או ככל שבאמת המעסיק לא ידע, לא תוטל עליו האחריות.

<מאיר דוד: אבל ככל שהוא ידע, תוטל עליו האחריות, אני באמת לא נתקלתי בהרבה מאוד מקרים כאלה, זו תופעה לא שכיחה.

טלי פלוסקוב: נמשיך ונחשוב הלאה מה האופציות שקיימות.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון סעיף 43 13.

<שמרית שקד גיטלין: בסעיף 43 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א), במקום "4, 25 ו-28(א)" יבוא 4 ו-25" - זה בעצם גם תיקון טכני.

<שמרית שקד גיטלין: תיקון חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה 14.

<שמרית שקד גיטלין: בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב–2011‏ , בתוספת השנייה – (1) בחלק א' – ההוראה לעניין איסור העסקת נער בלא אישור רפואי כבר נכללת בתוספת השנייה לחוק להגברת האכיפה, וכעת מוצע להכליל בתוספת השנייה לחוק האמור גם העסקת הנער בלי לשמור על האישור הרפואי שהוצג בפני המעסיק.

<שמרית שקד גיטלין: (א) בפרט (3), בסופו יבוא "או אי-שמירת אישור רפואי של נער או העתקו, בניגוד להוראות סעיף 16א(ב) לחוק האמור;" אני רוצה רק לומר שבעצם יש לנו כבר בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, זה חוק שקובע בעצם כל מיני סנקציות לגבי הפרות של דיני עבודה.

<שמרית שקד גיטלין: בעצם יש שם כבר סנקציה לעניין אם אתה מעסיק נער בלא אישור רפואי.

<שמרית שקד גיטלין: כרגע, מה שמציע משרד הכלכלה, זה בעצם לקבוע את הסנקציה החמורה גם על מי שלא שמר את האישור הרפואי.

<שמרית שקד גיטלין: (ב) אחרי פרט (4) יבוא: (4א)ׂ העסקת נער בלי לשמור העתק של תעודת זהות, בניגוד להוראות סעיף 27ח(ב) לחוק עבודת הנוער;"; (ג) פרט (5) – יימחק; בעצם אנחנו מכלילים גם את ההוראה של אי שמירה, וגם את ההוראה של שמירה תעודת זהות.

<שמרית שקד גיטלין: (2) בחלק ב' אחרי פרט (11) יבוא: "(11א) העסקת צעיר אחרי השעה 23:00 בלי להחזירו לביתו בסיום העבודה, בניגוד להוראות סעיף 24א לחוק עבודת הנוער בתקופת תוקפו של אותו סעיף;".

<שמרית שקד גיטלין: שוב, מוסיפים לתוספת לחוק הגברת האכיפה את העסקה לאחר השעה 11 בלי להחזירו לביתו בסיום העבודה.

יגאל גואטה: אם הוא יודע מראש שאין הסעות ואין כלום?

<שמרית שקד גיטלין: אז אסור לו להעסיק אותו.

טלי פלוסקוב: אין להעסיק אותו.

טלי פלוסקוב: חייבים להחזיר אותו.

<קריאה: זה מה שמתקן החוק.

<שמרית שקד גיטלין: תחולה 15.

<שמרית שקד גיטלין: (א) הוראות חוק זה יחולו על מי שהחל להעסיק נער ביום תחילתו של חוק זה (להלן – יום התחילה) ואילך; ואולם, הוראות סעיף 24א לחוק העיקרי, כנוסחו בחוק זה, יחולו גם על מי שהחל להעסיק נער לפני יום התחילה, החל מיום התחילה ועד תום תקופת תוקפו של הסעיף האמור.

יגאל גואטה: סליחה, זה ממש הסעה פיזית או דמי נסיעות?

<שמרית שקד גיטלין: הסעה פיזית.

טלי פלוסקוב: אם אתה רוצה אותו בלילה אז תדאג לו, הוא יכול להעסיק אותו עד חצות.

<מאיר דוד: הוא יכול לשלם לו מונית, להזמין מונית ולהסיע אותו או מישהו מטעמו.

יגאל גואטה: הוא לא יכול להעסיק אותו לילה.

טלי פלוסקוב: לא, הוא יכול לעבוד רק עד חצות - מהשעה שמונה עד 24:00 שזה גם שינוי.

טלי פלוסקוב: עד היום היה משמונה עד 20:00.

<מאיר דוד: משמרות עד 11 בלילה.

<שמרית שקד גיטלין: אומר מילה על התחילה.

<שמרית שקד גיטלין: זה חל על כל מי שמתחיל להעסיק נער מיום התחילה ואילך, אבל ההוראות לעניין האפשרות לעבוד עד 12 בלילה יחולו גם בעצם על מי שהתחיל להעסיק את הנער לפני יום התחילה.

<שמרית שקד גיטלין: יכול להיות שזה נער שכבר מועסק אצלו, הוא יכול מעכשיו, אם החוק הזה יחול עליו הוא יכול להעסיק אותו עד 12.

<שמרית שקד גיטלין: זה יחול לגביו מיום התחילה ועד תום התקופה של הסעיף האמור - יום התחילה – יום הפרסום.

טלי פלוסקוב: יש לנו סוגיה אחת שלא פתרנו אותה.

טלי פלוסקוב: ננסה לחזור שוב אליה.

<איילת וולברג: אם אני יכולה לבקש, דחוף לנו להעביר את זה.

טלי פלוסקוב: עכשיו להעביר, בוודאי.

טלי פלוסקוב: אנחנו מצביעים עכשיו.

<איילת וולברג: זו סוגיה חשובה שאנחנו נחשוב עליו.

<איילת וולברג: אין לי כרגע פתרון קונקרטי.

טלי פלוסקוב: אנחנו נצביע כרגע.

טלי פלוסקוב: מה שאנחנו נבקש, שאתם תשבו, אם אתם תמצאו משהו שיפתור את הבעיה שעלינו לכאן, אז אנחנו נבקש להכין לקריאה שנייה ושלישית עם הערה.

<שמרית שקד גיטלין: לא, עכשיו זו קריאה שנייה ושלישית.

טלי פלוסקוב: אז אנחנו לא יכולים.

<איילת וולברג: השאלה אם יש אפשרות, כי זה נושא שגם היום ממה שאני מבינה - - -

<מאיר דוד: הוא בשוליים שבשוליים.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת גואטה, אני מבקשת בכל אופן שאנחנו נצביע, אם נראה שיש שם משהו, אנחנו נחזור בחזרה.

<מאיר דוד: רק לומר לחבר הכנסת גואטה, מכל האכיפה שעשינו בכל השנים, לא היה מעסיק אחד שקיבל איזה אקסטנציה בגלל שהוא לא ידע, והוא העסיק נער שמעבר לשעות המותרות שעובד במקום אחר.

<ניבה אזוז: רק לומר לפרוטוקול להגיד עוד משפט אחד.

<ניבה אזוז: שאנחנו בעד הצעת החוק כפי שמנוסחת כעת מטעם משרד הבריאות, אבל אנחנו נרצה בעתיד לשנות שלא יהיה צורך באישור רפואי מרופא משפחה.

<ניבה אזוז: אנחנו כן בעד כרגע, אבל בעתיד - - -

טלי פלוסקוב: כרגע זה אחרי הוראת שעה מה שנקרא.

טלי פלוסקוב: כרגע אנחנו פתרנו בעיה לשלוש שנים קדימה, ואחר כך נראה.

יגאל גואטה: שלוש פלוס.

טלי פלוסקוב: כן, פלוס.

טלי פלוסקוב: אני מבקש להצביע על הצעת חוק עבודת הנוער (תיקון מס' והוראת שעה), התשע"ו-2016.

טלי פלוסקוב: מי בעד?

טלי פלוסקוב: מי נגד?

טלי פלוסקוב: בעד – רוב

טלי פלוסקוב: נמנעים – אין

טלי פלוסקוב: בעד רוב, אין מתנגדים, אין נמנעים.

טלי פלוסקוב: החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לכולם.