הוועדה המשותפת לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ולוועדת החוץ והביטחון לפי חוק השירות הלאומי-אזרחי, התשע"ד-2014, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1, 2016-03-02 09:45

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: אני מתנצל על התקלה שהייתה וגרמה שנציגי ועדת החוץ והביטחון לא קיבלו הודעה בזמן אבל תודה שהגעתם, חברי הכנסת עמר בר לב ועפר שלח.

אלי אלאלוף: אני שמח לראות את שאר החברים מטעם ועדת הרווחה, העבודה והבריאות.

אלי אלאלוף: הנושא בו אנחנו אמורים לדון ולאשר במידה ונסכים לכך הוא תקנות שירות לאומי-אזרחי, התשע"ו-2016.

אלי אלאלוף: אני מזכיר שזה קשור לאוכלוסייה החרדית שאמורה לעשות שירות לאומי-אזרחי כהמשך לחוק השוויון בנטל.

עמר בר-לב: הזכרת את זה שלא קיבלנו זימון בזמן.

עמר בר-לב: הבעיה היא שיש כאן חוק עם שינויים שרק עכשיו אנחנו קוראים אותו פעם ראשונה.

עמר בר-לב: אנחנו נעשה את המקסימום כדי להבין מה מהות השינויים, אבל בפעם הבאה באמת היה ראוי שנקבל את זה מראש ועוברים על זה.

עמר בר-לב: זה גם היה חוסך זמן בדיון.

אלי אלאלוף: אני בטוח.

אלי אלאלוף: התנצלתי ואני חוזר ומתנצל בשם הנהלת שתי הוועדות.

אלי אלאלוף: זאת ישיבה באחריותי ואני מסכים אתך.

אלי אלאלוף: בדרך כלל זאת לא השיטה בה אנחנו נוהגים בוועדה שלנו ואני בטוח שגם בוועדות האחרות.

אלי אלאלוף: אנחנו לא נגיע לשום הצבעה במידה ונרגיש שעלינו על מוקש כלשהו.

אלי אלאלוף: לדעתי מדובר בתקנה מיוחדת בסעיף מסוים ונדון בה.

<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שאנחנו מדברים על תקנה 2.

<נעה בן שבת: ביקשנו מנציגי הרשות לשירות לאומי אזרחי שינויים מסוימים שחשבנו שיכולים לסייע בהגברת הפיקוח.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אנשים שנמצאים בחוץ לארץ והשירות שלהם הוא שירות שמהווה תחליף לשירות הצבאי.

<נעה בן שבת: זה לא שירות התנדבותי ולכן יש חשיבות רבה לפיקוח הדוק בנושא הזה.

אלי אלאלוף: מדובר בשירות שמתבצע רק במזרח אירופה ובמזרח הרחוק.

אלי אלאלוף: הוא לא קשור לא בארצות הברית ולא במערב אירופה.

אלי אלאלוף: יש גם סעיף שבהמלצת השר ובהסכמת המנכ"ל אנחנו עומדים למחוק אותו, בנושא הפיקוח בחוץ לארץ.

אלי אלאלוף: את הסעיף הזה כנראה נבקש להוריד.

אלי אלאלוף: אם אין לכם התנגדות, אני מציע שנקרא את הסעיף הזה בתקנות.

<נעה בן שבת: נקרא רק את תקנה 2 כי רק היא נוגעת לענייננו והיא מכוח סמכות לפי סעיף 5(ח) לחוק שירות לאומי אזרחי.

<נעה בן שבת: 2.

<נעה בן שבת: שירות בחו"ל בתקנה זו – "גוף מפעיל חו"ל" – גוף מפעיל בשירות בחו"ל.

<נעה בן שבת: "משרת" – משרת בשירות חו"ל.

<נעה בן שבת: המנהל ימנה עובד מעובדי הרשות לממונה על השירות בחו"ל (להלן – הממונה).

<נעה בן שבת: הממונה יהיה בקשר עם כל מי שהוא גוף מפעיל חו"ל ויוודא כי השירות בחו"ל מתבצע לפי החוק ולפי הנחיות שהרשות תמסור לגופים מפעילים חו"ל בעניין זה ויקבל תלונות של המשרתים ושל גורמים אחרים לעניין זה.

<נעה בן שבת: אבהיר לגבי סעיף קטן (א) שאמנם השירות נעשה לפי הנחיות – הכול עדיין תלוי בהנחיות שיתקבלו – אבל חשוב שאותו ממונה גם יהיה כתובת לתלונות, גם של המשרתים על תנאי השירות שלהם ועל השירות שלהם אבל גם של גורמים אחרים.

<נעה בן שבת: אם מישהו יודע שהשירות לא מתבצע כראוי, יש בעיה עם השירות, המשרת לא נמצא במקום, הוא לא זמין ולא מבצע את תפקידיו, המטרה של התלונות היא להעלות אותן לתיקון או לזיהוי ליקויים גם בדרך הזאת.

<נעה בן שבת: אישרה הרשות את הצבתו של משרת בגוף מפעיל חו"ל, יעביר הגוף המפעיל לממונה לפני תחילת השירות את כל אלה: שם הגוף המפעיל שבו הוא משרת ומספרי הטלפון של הגף המפעיל.

<נעה בן שבת: כתובת מקום השירות.

<נעה בן שבת: פרטי איש הקשר בגוף המפעיל האחראי על המשרת ועל הבטחת שמירת זכויותיו ומילוי חובותיו (להלן – אחראי על המשרת).

<נעה בן שבת: כתובת המגורים של המשרת בחו"ל.

<נעה בן שבת: מספר הטלפון של המשרת בחו"ל.

<נעה בן שבת: כתובת הדואר האלקטרוני של המשרת.

<נעה בן שבת: כתובת לשיחת היוועדות חזותית עם המשרת.

<נעה בן שבת: פרטי איש קשר של המשרת בארץ.

<נעה בן שבת: העתק פוליסת הביטוח הרפואי של המשרת.

<נעה בן שבת: העתק מאשרות הכניסה והשהייה של המשרת.

<נעה בן שבת: התקנה הזו במקור דיברה על כך שהגוף המפעיל בחו"ל מגיש את רשימת המפעילים.

<נעה בן שבת: מכיוון שאנחנו מדברים על כך שהרשות היא זאת שמציבה את המתנדבים בחוץ לארץ ולא כל גוף בוחר – זה לא שונה מהשירות הלאומי שנעשה וזה לא משהו שנמסר לרשות – לכן שונה הנוסח והרשות צריכה לאשר את הצבתו של משרת בגוף מפעיל בחו"ל.

<נעה בן שבת: אתם רוצים להתייחס לכתובת לשיחת היוועדות חזותית?

<שר-שלום ג'רבי: זה הסקייפ.

<שר-שלום ג'רבי: כאשר מדברים על כתובת לשיחת היוועדות חזותית עם המשרת, זה הסקייפ.

<שר-שלום ג'רבי: החוק הזה הוא בתיאום מלא עם משרד החוץ ועם משרד המשפטים.

<שר-שלום ג'רבי: ישבנו עם משרד המשפטים פעמים רבות כדי להגיע להבנות והערות חשובות שהיו להם ובעקבות זאת גם הוספנו נקודות.

<שר-שלום ג'רבי: אחד מהדברים שבאמת אנחנו רוצים – וכאן היועצת המשפטית של הוועדה וגם יושב ראש הוועדה התייחסו – זה הנושא של הפיקוח.

<שר-שלום ג'רבי: אחת השיטות והכלים שאנחנו רוצים לפיקוח, זה הנושא של סקייפ כאשר לפחות פעם בשבוע הממונה על שירות לאומי בחוץ לארץ ישב וידבר גם עם אותו משרת וגם עם האחראי עליו.

<שר-שלום ג'רבי: בכל גוף מפעיל בחוץ לארץ יהיה אחראי על אותו משרת - אגב, אותו דבר יש גם היום בשירות הלאומי של הבנות בחוץ לארץ – ואנחנו רוצים פעם בשבוע לדבר אתו ועם האחראי עליו כדי לשמוע בעיות והערות.

עמר בר-לב: אני חושב שחבר הכנסת עפר שלח ואני היינו בוועדת שקד שחוקקה את זה.

עמר בר-לב: היה ויכוח עקרוני האם זה נכון ששירות בצה"ל ייעשה גם בחוץ לארץ.

עמר בר-לב: זאת שאלה מאוד מאוד עקרונית.

עמר בר-לב: עד כמה שאני זוכר, למרות שחבר הכנסת עפר שלח היה בקואליציה ואני באופוזיציה, שנינו התנגדנו לעיקרון הזה.

עמר בר-לב: בסוף הוחלט, כרגיל ברוב קולות, שזה כן יכנס.

עמר בר-לב: הייתה עוד דוגמה שקואליציה ואופוזיציה לא התחלקה בצורה המסורתית אלא בצורה עניינית.

עמר בר-לב: לכן אני חושב שנושא הפיקוח הוא מאוד מאוד חשוב כי אם כבר זה קורה – ושוב, בניגוד לדעתי האישית – אני חושב שלוודא שאכן השליחות הזאת, במקום שירות בצה"ל במדינת ישראל, נעשית בחוץ לארץ, זה נעשה באמת למטרה לשמה זה הוגדר.

עמר בר-לב: אני חושב שזה מאוד חשוב ולכן כל נושא שקשור בפיקוח, בעיקרון אני בעדו.

אלי אלאלוף: בהתייחסות לסעיף המקורי בהצעת החוק היה גם נושא של שילוב והסברה ממשלתית.

אלי אלאלוף: אני אמרתי כאן שעלינו להזהיר את החברים שיוצאים לשליחות הזאת כי הסברה ממשלתית לא אמורה לבטא את הדעות האישיות והפוליטיות של הגוף ממנו הם באים ואולי חוזרים.

אלי אלאלוף: זה צריך להיות בנושא.

אלי אלאלוף: המנכ"ל הודיע שבתיאום עם משרד החוץ, המשרד בשלב ראשון לא ישולב בשום פעילות הסברתית בחוץ לארץ בשלב זה.

אלי אלאלוף: אני רוצה שהצעירים האלה יבינו שהם לא יוצאים בשם.

עפר שלח: יש משהו מעבר לסניפי חב"ד שעליהם היה הוויכוח הגדול בשעתו שהוא נכלל תחת זה?

<שר-שלום ג'רבי: אי אפשר לקרוא לזה חוק של חב"ד.

עפר שלח: אני שואל מעשית.

<שר-שלום ג'רבי: מעשית, מה שאני מכיר ומה שאני יודע, מדובר על שליחי חב"ד.

<שר-שלום ג'רבי: שוב, כמו שהיושב ראש ציין, מדובר על אסיה ועל מזרח אירופה.

אלי אלאלוף: ואם יש גוף חדש, איך אתה משלב אותו?

<שר-שלום ג'רבי: אותו הדבר.

<שר-שלום ג'רבי: אלה אותם קריטריונים.

אלי אלאלוף: בחוק יש קריטריונים?

<שר-שלום ג'רבי: כן.

<שר-שלום ג'רבי: יש קריטריונים.

<שר-שלום ג'רבי: אם אנחנו מתייחסים לפיקוח – מה שחבר הכנסת בר לב אמר – אני אתייחס לנקודות של הפיקוח.

<שר-שלום ג'רבי: חוץ מסקייפ אנחנו דורשים דוחות נוכחות מדי חודש שיגיעו עד ה-7 לחודש, כל שלושה חודשים תצהיר מהגוף המפעיל על עבודתו של המשרת, במקרה הצורך ייסע מטעם הרשות עובד לבדוק את העניין, הגוף המפעיל מתחייב שיהיה ממונה, אחראי ממש ישיר, על אותו משרת וכתוב גם בחוק שזה לא יעלה על מאה בחורים כאלה בחוץ לארץ.

<שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא מתקרבים למספר הזה אבל זה עוד סייג שיש בנושא.

עמר בר-לב: המספר הוא מספר מוחלט.

<שר-שלום ג'רבי: כן.

<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף שנוגע לדוחות הנוכחות והתצהיר.

<נעה בן שבת: (ד1) גוף מפעיל חו"ל יעביר לממונה אחת לשלושה חודשים בתקופת השירות תצהיר של האחראי על המשרת, על עמידת המשרת בחובותיו, על הבטחת זכויותיו ועל פרטי הפעילות שביצע המשרת ברבעון שקדם לכך.

<נעה בן שבת: יהיה דיווח שהוא לא רק אותה שיחת סקייפ אלא ממש תצהיר.

עמר בר-לב: מי קובע את הפורמט של התצהיר?

<שר-שלום ג'רבי: אנחנו.

עמר בר-לב: השאלה אם זה מספיק ברור כאן.

<שר-שלום ג'רבי: הגוף המפעיל, להבין את המושגים, היושב ראש יודע כי הוא מכיר את זה גם מהחוק הגדול, הגוף המפעיל הוא אותו מקום שהמשרת משרת בו.

<שר-שלום ג'רבי: לדוגמה, ניקח את תאילנד.

<שר-שלום ג'רבי: צריך לזכור דבר מאוד חשוב.

<שר-שלום ג'רבי: מי שמממן את כל ההוצאות של המשרת זה הגוף המפעיל.

<שר-שלום ג'רבי: זאת אומרת, אותו גוף מפעיל אחראי על המשכורת שלו, על הלינה שלו, על הכלכלה שלו, על הטיסה שלו הלוך וחזור.

<שר-שלום ג'רבי: לגוף המפעיל יש אינטרס שאותו בחור גם ישרת.

<שר-שלום ג'רבי: הוא לא – סליחה על המילה – לא פראייר שהוא גם ישלם והבחור לא יעשה כלום.

<שר-שלום ג'רבי: זאת נקודת ההנחה, קודם כל.

<שר-שלום ג'רבי: הנקודה השנייה היא שאנחנו בהחלט עושים את הבחינה, וחוץ מהדיווח כאשר עד ה-7 לחודש אנחנו צריכים לקבל דוח נוכחות, המטרה של מה שהיועצת המשפטית של הוועדה ציינה היא שאחת לשלושה חודשים יהיה מלל מסודר שאומר בא, שירת, מה עשה ומה לא עשה, איך הוא התנהג וכולי, ולפי זה אנחנו גם מקבלים את ההחלטות על ההתנהגות שלו.

עמר בר-לב: אפשר לעשות שם מילואים?

<שר-שלום ג'רבי: אפשר.

<שר-שלום ג'רבי: אגב, אני עדיין עושה מילואים.

<קריאה: מה שהתכוון חבר הכנסת בר-לב לפי דעתי זה מי בונה את התצהיר.

<נעה בן שבת: אפשר להגיד שהתצהיר יהיה בהתאם לנוסח שאתם תקבעו.

<קריאה: כי דיברתם אבל בסוף לא נגעת בנקודה.

<דרור גרנית: אני מציע להוריד את המילה תצהיר ולכתוב דיווח.

<נעה בן שבת: למה?

<נעה בן שבת: אישור קונסולרי.

<דרור גרנית: הם יצטרכו לבוא בפני הקונסול מדי שלושה חודשים כדי לאשר את התצהיר?

שולי מועלם-רפאלי: זה נראה לי מופרז.

מירב בן ארי: תצהיר בהגדרה שלו הוא מסמך משפטי מחייב.

מירב בן ארי: לכן דיווח הרבה יותר מתאים.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה דווקא מאוד חשוב שיהיה.

שולי מועלם-רפאלי: פעם בשלושה חודשים?

שולי מועלם-רפאלי: נראה לי מופרז.

אלי אלאלוף: אני הייתי מציע שאחת לשלושה חודשים הרשות תקבל דיווח ואחת לשישה חודשים יהיה תצהיר.

שולי מועלם-רפאלי: זה כבר יותר הגיוני.

אלי אלאלוף: פעמיים בשנה בתקופת השירות.

אלי אלאלוף: זה סביר.

אלי אלאלוף: זה גם ביטחון טוב להורים שידעו.

שולי מועלם-רפאלי: פעמיים בתקופת השירות, אם תעשה פעם בשנה.

<שר-שלום ג'רבי: השירות הוא שנתיים.

ישראל אייכלר: אם זה זהה לבנות השירות הלאומי, זה בסדר.

ישראל אייכלר: אם זה שונה, זאת אפליה.

<נעה בן שבת: אין היום הוראות לגבי השירות הלאומי.

ישראל אייכלר: זאת אפליה ברורה.

מירב בן ארי: אבל אם אין לך הוראות, בין מי אתה מפלה?

ישראל אייכלר: זה צריך להיות דומה.

שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת אייכלר, אלה שני דברים שונים.

אלי אלאלוף: כשנגיע לחוק השני, נהיה זהירים.

אלי אלאלוף: בשבוע הבא נדון בחוק השני.

מירב בן ארי: החוק הזה מדבר על גברים ונשים?

<שר-שלום ג'רבי: לא.

<שר-שלום ג'רבי: רק גברים.

מירב בן ארי: אם כן, אין לך בכלל חוק על נשים.

שולי מועלם-רפאלי: הוא עוסק בשירות צבאי בחוץ לארץ.

מירב בן ארי: אבל הוא אומר לך שזה רק לגברים.

<עידו בן יצחק: אולי אני אעשה קצת סדר.

<עידו בן יצחק: החוק מכוחו אנחנו פועלים הוא חוק שירות לאומי אזרחי.

<עידו בן יצחק: החוק הזה נחקק במסגרת תיקון 19 לחוק שירות ביטחון שעסק בתלמידי הישיבות.

<עידו בן יצחק: החוק ההוא קבע שני מסלולים.

<עידו בן יצחק: יכול תלמיד ישיבה, אם הוא לא דוחה עוד את שירותו, או להתגייס לצבא או לעבור לשירות לאומי אזרחי וחוק שירות לאומי אזרחי עוסק רק בתלמידי הישיבות שהופנו על ידי הצבא לשירות לאומי אזרחי.

מירב בן ארי: הבנתי את זה כבר בהתחלה.

מירב בן ארי: אתה מדבר על הישיבות.

אלי אלאלוף: תנו לו לסיים את דבריו.

<עידו בן יצחק: לכן ההסדר הזה שנמצא באותו חוק, הוא הסדר ייחודי לעניין הזה ועל רקע זה שהוא מהווה חלופה לשירות הצבאי.

<עידו בן יצחק: בנות השירות, ההסדר שלהן כיום הוא בתהליכי חקיקה ונעה מכירה את זה טוב ממני אבל הן בסיטואציה אחרת.

<עידו בן יצחק: מאחר שהן מתנדבות, הן פטורות משירות צבאי ומתנדבות לשירות.

<עידו בן יצחק: אם הן משרתות בחוץ לארץ, זה בהתנדבות.

<עידו בן יצחק: כאן מדובר בהסדר שהוא חלופה לשירות צבאי.

מירב בן ארי: עכשיו אני שואלת שאלה.

מירב בן ארי: אם הסידור הזה לבני הישיבות הוא חלק מהחובה שלהם ולבנות זאת התנדבות כי לשירות לאומי הן מתנדבות, השאלה שלי היא האם באותו חוק שירות לאומי אזרחי שעכשיו אנחנו עוסקים בחקיקה שלו יש התייחסות לאותן בנות בחוץ לארץ או שההתייחסות היא כללית לבנות שמשרתות?

<נעה בן שבת: יש התייחסות.

<נעה בן שבת: בהצעת החוק יש התייחסות לבנות בחוץ לארץ אבל הנושא עדיין לא נדון בוועדה ויכולות להיות דעות שונות.

<נעה בן שבת: יכולה להיות תמיכה ברעיון של התנדבות בחוץ לארץ ואישור ההצעה ויכולה להיות התנגדות לרעיון.

אלי אלאלוף: את מוזמנת לדיון בוועדה ביום שני בבוקר.

מירב בן ארי: אני אבוא.

מירב בן ארי: ברור.

ויממן אותו: הוצאות תזונתו של המשרת במהלך תקופת שירותו.

ויממן אותו: שיכונו של המשרת במהלך תקופת שירותו וכן ההוצאות הכרוכות בכך ובכלל זאת: שיכון במקום מגורים הולם אשר יכלול, לכל הפחות, מיטה, מזרון, כיסא, שולחן, ארון, מקרר וכיריים.

ויממן אותו: אנחנו מציעים להוסיף ואמצעי חימום.

ויממן אותו: תשלום מסי דירה, חשמל, מים וגז וכל תשלום אחר בעד השימוש בדירה.

ויממן אותו: חומרי ניקוי לניקוי הדירה.

ויממן אותו: שוב נדגיש שאלה דרישות המינימום.

ויממן אותו: בכל מקרה, הוא צריך לשאת בהוצאות הכרוכות בכך.

ויממן אותו: (2א) אמצעים המאפשרים תקשורת אינטרנטית.

ויממן אותו: (2ב) הוצאות נסיעה כאמור בסעיף 5(ג)(2) לחוק.

ויממן אותו: (2ג) דמי כלכלה כאמור בסעיף 8(ב) לחוק.

ויממן אותו: ציינו את הדברים האלה כדי שלא תהיה אי הבנה שההוצאות האלה נדרשות למרות שהן כבר בחוק הראשי.

ויממן אותו: בכל זאת ציינו בתקנות כדי להבהיר את היחס בין הוראות התקנות לבין הוראות החוק.

ויממן אותו: ביטוח רפואי מורחב למשרת, לפי הנחיית המנהל שתימסר לגופים המפעילים חו"ל.

ויממן אותו: (4) אשרות הכניסה והשהייה של המשרת.

ויממן אותו: אני רוצה להעיר כאן לעניין פסקה (3).

ויממן אותו: לפי חוק הביטוח הלאומי, סעיף 287, משרת בשירות לאומי אזרחי נחשב מתנדב לעניין אותו חוק, לעניין ביטוח מתנדבים לפי אותו חוק, ואין החרגה של השירות בחוץ לארץ.

ויממן אותו: כיוון שגמלת המתנדבים כוללת גם זכאות לטיפול, אנחנו רוצים להבטיח שהביטוח הרפואי המורחב למשרת, ככל שמדובר בטיפול שניתן בחוץ לארץ או בביטוח הרפואי שניתן לגבי השירות בחוץ לארץ, הוא לא יסויג לגבי הזכאות מכוח חוק הביטוח הלאומי.

ויממן אותו: אנחנו רוצים להבטיח שההנחיות שלכם יבטיחו במפורש ושלא יהיה סייג שאומר אפילו באופן כללי שהביטוח לא יחול במקרה שיש תשלומים, זכאות לתשלומים, מכוח גורם אחר כי אני לא בטוחה שהביטוח הלאומי לקח בחשבון את העובדה שהמשרתים האלה נמצאים בחוץ לארץ.

ויממן אותו: השאלה אם אתם מוכנים להתחייב לזה שההנחיות שלכם יבטיחו זאת.

<שר-שלום ג'רבי: כן.

<שר-שלום ג'רבי: אנחנו גם מודים ושמחים על ההערה.

<שלומי מור: כן.

אלי אלאלוף: תן את ה-כן הזה במשפט שלם.

<שלומי מור: כפי שציינה היועצת המשפטית של הוועדה, אכן הביטוח מכוח חוק הביטוח הלאומי מכסה גם את המתנדבים שעה שהם משרתים בארץ וגם עכשיו לאור ההרחבה שעה שהם משרתים בחוץ לארץ.

אלי אלאלוף: זאת לא התנדבות.

<שלומי מור: זה נכון.

<שלומי מור: המשרתים.

<שלומי מור: לעניין חוק הביטוח הלאומי, רואים בהם כאחת החלופות של מתנדבים לעניין הביטוח שנקרא ביטוח מתנדבים בחוק הביטוח הלאומי.

<שלומי מור: זו כוונתי.

<שלומי מור: המשרתים האלה לעניין חוק הביטוח הלאומי נחשבים כמתנדבים ומקבלים ביטוח כאילו הם נפגעי עבודה.

<שלומי מור: בעניין הזה אנחנו שוחחנו כאן עם חברינו מהרשות כדי לוודא שבמקרה שחלילה קורה איזשהו אירוע ביטוחי שאדם נפגע במסגרת פעילות ההתנדבות שלו, תהיה איזושהי הסדרה בינינו כדי שנקבל מהם את החומר הרפואי ואיזשהו תצהיר לגבי קרות האירוע כדי שנוכל לטפל בהם בהקדם האפשרי.

<שלומי מור: כמובן שעם חזרתם לארץ, הם יקבלו את כל הטיפול הרפואי שחוק ביטוח הלאומי מעניק להם כמתנדב שנפגע.

אלי אלאלוף: אני מציע שיצא פרוטוקול מהשיחה שלכם שיצורף לפרוטוקול של הישיבה.

<שלומי מור: בסדר.

<נעה בן שבת: הממונה או נציגו יצאו לחוץ לארץ פעם בשנה לפחות לצורך בקרה על גופים מפעילים חו"ל ומשרתים.

<נעה בן שבת: במסגרת בקרה זו ייבחנו העמידה בכל ההוראות לפי החוק והנחיות הרשות שנמסרו לגופים המפעילים חו"ל, איכות השירות וקבלת כל הזכויות המגיעות למשרתים.

שולי מועלם-רפאלי: את זה הצענו להוריד.

<נעה בן שבת: אני מבינה שמבקשים להוריד את זה.

<נעה בן שבת: השאלה איזה אמצעי חלופה אחרים.

אלי אלאלוף: בלי לפרט מי אמור להיות שם.

<שר-שלום ג'רבי: אם צריך לנסוע, ניסע, אבל לא צריך לכתוב בחוק.

<עידו בן יצחק: אבל אם לא תיסעו?

<שר-שלום ג'רבי: כתוב לפחות פעם אחת.

<עידו בן יצחק: אבל גם את ה-לפחות פעם אחת אתם מורידים.

אלי אלאלוף: בנושא הנסיעות יש קונוטציה לא נעימה במיוחד כשמכוונים לפונקציה מסוימת.

אלי אלאלוף: הרשות צריכה לדאוג שאחת לשלושה חודשים יהיה ביקור במקום.

שולי מועלם-רפאלי: בכל מקום?

אלי אלאלוף: לפחות, אם אתם רוצים שזה יהיה אפקטיבי.

מירב בן ארי: אם כן, למה נועדו השיחות ב-סקייפ?

<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, אפילו בארץ אנחנו לא אומרים שהרשות תבקר בכל אחד מהגופים המפעילים בתדירות שמתקרבת להיקף הזה.

אלי אלאלוף: מה ההצעה שלך?

<דרור גרנית: כאמור, אנחנו באנו לכאן עם איזושהי הצעה להוריד את הסעיף הזה.

אלי אלאלוף: רק להוריד, בלי אלטרנטיבה.

<דרור גרנית: אם אדוני מציע אלטרנטיבה, יש מחשבה שעלתה תוך כדי הדיון.

עפר שלח: מה הבעיה שלכם עם הסעיף המקורי?

עפר שלח: ברור לנו שצריכה להיות בקרה על הדברים האלה.

עפר שלח: עצם העבודה שאנשים משרתים כאן שירות שהוא כמו שירות צבאי בכל מיני מקומות על פני הגלובוס, מחייבת בקרה משמעותית.

עפר שלח: חיוב בקרה של לפחות פעם בשנה, זה סביר לחלוטין.

<דרור גרנית: היות והכנסנו בסעיף קודם שפעמיים בשנה הם יצטרכו לשלוח תצהיר.

עמר בר-לב: למה זה מטריד אותך?

אלי אלאלוף: מה הקשר?

עמר בר-לב: מטריד אותך זה שהם ייסעו פעם בשנה לבקר בתאילנד?

<אבי מאיר: יועץ שר החקלאות שאחראי על השירות הלאומי-אזרחי.

<אבי מאיר: זה הגיע מאתנו.

<אבי מאיר: אנחנו חשבנו שיש כאן בזבוז כספי ציבור כי בעצם כאשר מגיע הפיקוח מהארץ, הוא בא בהפתעה.

<אבי מאיר: אם אתה שולח נציג לחוץ לארץ, זה אירוע שיודעים עליו מראש והכול מוכן מראש.

<אבי מאיר: חוץ מלסדר נסיעה לעובד, אני לא אומר שלא צריך לנסוע, יצטרכו לנסוע, אבל להגיד שפעם בשנה נוסע – יש שיקולי תקציב.

<אבי מאיר: אנחנו לא חשבנו שכדאי לקבוע את זה בתקנה שכל שנה יוצא מישהו כי העלות הכספית של זה היא מאוד גבוהה.

<עידו בן יצחק: אז אל תשלחו לשם נציגים.

<עידו בן יצחק: אם אתם לא יכולים לפקח על זה, אל תשלחו נציגים.

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: אני ממש מתנגדת לדיכוטומיה הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: סליחה.

שולי מועלם-רפאלי: יש כאן פיקוח לאורך כל החוק.

שולי מועלם-רפאלי: הסדרנו כאן את התצהיר בפני הקונסול, אז בואו נשאיר גם משהו לשיקול דעת.

שולי מועלם-רפאלי: לדעתי זה יותר מדי כסף בשביל סוג של טוב מראה עיניים.

יגאל גואטה: למה אי אפשר לכתוב שהממונה או נציגו ייסעו לפי הצורך?

יגאל גואטה: אם הם חושבים שצריך לנסוע לשם פעם בחודש, ייסעו פעם בחודש.

עפר שלח: אתה רוצה שהוא ייסע בהפתעה.

עפר שלח: הדבר הזה שצריכה להיות נגיעה פיזית - אגב, לא רק בעובדה שהם משרתים אלא גם בתנאי השירות שלהם כמו שמופיעים כאן - של המפקח, זה ברור לגמרי.

שולי מועלם-רפאלי: השאלה אם אתה רוצה שזה יוגדר פעם בשנה.

שולי מועלם-רפאלי: זאת השאלה שאני מעלה.

יגאל גואטה: כפי הצורך.

<עידו בן יצחק: המשמעות של זה שבאופן פוטנציאלי מאה המשרתים יכולים להיות במאה מדינות.

עפר שלח: בסעיף נאמר ש"הממונה או נציגי יצאו לחוץ לארץ פעם בשנה לפחות לצורך בקרה על גופים מפעילים חו"ל ומשרתים".

עפר שלח: זה לא אומה שאתה צריך לגעת בכל מדינה בכל זמן.

עפר שלח: אנחנו אומרים שפעם בשנה יעשה סיבוב ויראה מה קורה.

עפר שלח: אנחנו סומכים עליו שהוא יודע לעשות את זה על פי השיקולים שלו אבל כן צריך שיהיה בלשון של החוק שצריכה להיות נגיעה פיזית של האנשים שמפקחים על זה מכאן.

שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת שהוא יכול לבנות עכשיו תכנית – אני בונה סצנריו – של חמש שנים קדימה כך שפעם בשנה הוא מגיע לאיקס מקומות.

שולי מועלם-רפאלי: השאלה אם אתה מבין שפעם בשנה הוא צריך להגיע לכל מאה המקומות או פעם בשנה לאיקס מקומות.

<שר-שלום ג'רבי: אנחנו אף פעם לא מגיעים לכל המקומות.

<שר-שלום ג'רבי: גם עכשיו לא.

עמר בר-לב: אלה לא מאה מקומות.

שולי מועלם-רפאלי: שבעים.

עמר בר-לב: אני לא יודע אם יש אפילו מאה מדינות במזרח.

שולי מועלם-רפאלי: אם הוא טס להודו, הוא יכול ללכת לכמה ערים.

עמר בר-לב: כיוון שלשר החקלאות מאוד חשוב נושא ההוצאות, הוא ידע שבנסיעה אחת למשך שבועיים או שלושה, הוא ייסע ויעבור בכל המקומות.

עמר בר-לב: אם יש מקום אחד שצריכים להגיע אליו כדי לפגוש את האנשים, יעשו את זה.

עמר בר-לב: בואו לא ניכנס לאופרציה הזאת.

יגאל גואטה: למה לא לכתוב לפי הצורך?

עמר בר-לב: אם זה לפי הצורך, אחד יחליט שהצורך הוא כל שבועיים ואחד יחליט שהצורך הוא כל שנתיים.

אלי אלאלוף: שתי הערות.

אלי אלאלוף: ראשית, אי אפשר לבקש מנציגי משרד החוץ, מהשגרירויות השונות, לעשות בקרה?

<דוד גולדפרב: אני מהלשכה המשפטית במשרד החוץ.

<דוד גולדפרב: אנחנו מנהלים עם הרשות כבר מאז חקיקת החוק מגעים שוטפים, כמו שאמר מנכ"ל הרשות, כדי להסדיר את זה גם בתיאום אתנו.

<דוד גולדפרב: לגבי פיקוח, אנחנו לא יכולים לפקח על המשרתים.

<דוד גולדפרב: זאת לא פעולה שנעשית במסגרת משרד החוץ, זאת לא פעולה רשמית של מדינת ישראל בהקשר של משרד החוץ.

אלי אלאלוף: למה זה לא רשמי?

<דוד גולדפרב: לא הוגדרנו בחוק.

<דוד גולדפרב: אנחנו מוגדרים כאן בתקנות במסגרת התייעצות אתנו לגבי המדינות ולגבי הגופים המפעילים אבל אנחנו בוודאי לא יכולים לפקח על העבודה שלהם.

<דוד גולדפרב: זה לא משהו שאנחנו יכולים לעשות.

<דוד גולדפרב: אנשי המקצוע צריכים לפקח כמו שהם מפקחים בארץ.

אלי אלאלוף: בואו נקבע שזה לפי הצורך.

אלי אלאלוף: אני מקבל את ההצעה של חבר הכנסת גואטה שזה לפי הצורך ובתיאום עם השר הממונה.

<דרור גרנית: אני מציע שזה יהיה השר הממונה או נציגו או מי שהסמיך לכך.

אלי אלאלוף: מקובל.

<נעה בן שבת: זה מי שכפוף לו.

<דרור גרנית: לא.

<דרור גרנית: אני לא רוצה כפיפות.

<דרור גרנית: יכול להיות שאפשר יהיה להגיע לאיזה שהן הסכמות נקודתיות אפילו ברמת המדינה הספציפית.

שולי מועלם-רפאלי: גם כך הם עושים אצלם את ליל הסדר.

<דרור גרנית: הניסוח כרגע מדבר על כך שזה יהיה הממונה שהוא עובד הרשות או נציגו.

<דרור גרנית: אני מבקש שיהיה כתוב שזה יכול להיות גם עובד מדינה שהוסמך לכך כדי שניתן יהיה אולי להגיע להסכמות.

אלי אלאלוף: מוסמך על ידי מי?

<דרור גרנית: על ידי הממונה או על ידי ראש הרשות.

<קריאה: אז זה מי מטעמו.

מירב בן ארי: הוא אומר שהוא סומך על הרצון הטוב של משרד החוץ.

<דרור גרנית: אני סומך על איזושהי הידברות בין הרשויות שתאפשר לשלוח עובד מדינה, נציג משרד החוץ במדינה ספציפית, שילך לעשות ביקור במקום ספציפי.

<נעה בן שבת: אתה רוצה להשאיר את הנציג בנוסף למי שהסמיך לכך?

<דרור גרנית: בואו נסכם נוסח מדויק.

יגאל גואטה: הממונה, נציגו או מי מטעמו.

<דרור גרנית: נציגו או עובד מדינה שימונה לכך.

<שר-שלום ג'רבי: צריך להיות מישהו שמקובל עלינו.

<שר-שלום ג'רבי: מה זה הוסמך לכך, על ידי מי?

יגאל גואטה: על-ידך.

<דרור גרנית: מבחינתי אתה תוכל להסמיך שהקונסול יבקר במקום.

יגאל גואטה: או נציגו או מי מטעמו.

אלי אלאלוף: אני רוצה לסכם.

אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על הממונה על הרשות או נציגו או מי מטעמו.

<נעה בן שבת: הממונה על השירות בחוץ לארץ.

<דרור גרנית: עובד מדינה שהוסמך על ידי הממונה או המנהל.

<קריאה: על ידי המנהל.

אלי אלאלוף: על ידי המנהל.

אלי אלאלוף: בסדר.

<נעה בן שבת: הוא יוצא לפי הצורך.

אלי אלאלוף: לא יותר מפעם אחת בשנה.

יגאל גואטה: ואם יש שם בעיות והוא צריך לנסוע לשם בדחיפות?

<דרור גרנית: לפי הצורך.

אלי אלאלוף: אתם לא רוצים שזה יהיה באישור השר?

<שר-שלום ג'רבי: אני לא יכול לצאת בלי אישור השר.

<נעה בן שבת: אבל נציג שלך יכול לצאת בלי אישור השר.

<שר-שלום ג'רבי: על כל דבר אני מדווח לשר.

<נעה בן שבת: הכול לפי הצורך.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: לפי הצורך.

<נעה בן שבת: (ו1) הרשות תפרסם באתר האינטרנט של הרשות פרטים על גוף מפעיל חו"ל ועל הפעילות שהמשרת מבצע במסגרתו.

<נעה בן שבת: מטרת הסעיף הזה היא שתהיה תהודה לפעילות וכך גם אפשרות בקרה.

<נעה בן שבת: גם שימוש והיעזרות בפעילות וגם סוג של בקרה עקיפה.

<נעה בן שבת: ההכשרה שעליה יורה המנהל לפי סעיף 5(1) לחוק תכלול, בין היתר, הכשרה שייתן נציג משרד החוץ.

<נעה בן שבת: אישור המנהל לפי סעיף 5(ב) לחוק יינתן לאחר קיום התייעצות עם המנהל הכללי של משרד החוץ או נציגו.

<נעה בן שבת: זאת אותה התייעצות עליה דיברתם לגבי קביעת הגופים המפעילים.

<דוד גולדפרב: אדוני היושב ראש, אם יותר לי שתי מלים לסעיפים (ז) ו-(ח).

<דוד גולדפרב: כמו שאמרתי, אנחנו היינו במגעים אינטנסיביים עם הרשות ואחרי שהתקנות האלה יאושרו ולקראת הוצאה לפועל אנחנו גם נעשה איזשהו מזכר הבנות עם הרשות שיסכם את כל מה שאנחנו סיכמנו אתה.

<דוד גולדפרב: חשוב להגיד שלא מדובר בשירות צבאי בחוץ לארץ אלא מדובר בתחליף שירות צבאי, בשירות אזרחי בחוץ לארץ.

<דוד גולדפרב: השירות שלהם, כמו שסוכם עם הרשות, יהיה באחריות הגוף המפעיל, הגוף המפעיל ידאג לאשרה חוקית במקום שתסדיר גם את השירות וגם את הפעילות שלהם ולכן היה לנו מאוד חשוב להיות מעורבים באישור הגוף המפעיל כדי שאנחנו גם נבקר מי הגוף המפעיל, באיזה מדינות בחוץ לארץ הוא פועל ושהוא פועל בצורה חוקית.

<דוד גולדפרב: עוד דבר שסיכמנו עליו הוא שהנציגים האלה לא יעסקו בהסברה.

<דוד גולדפרב: זה היה מאוד חשוב לנו.

שולי מועלם-רפאלי: זה נאמר כאן.

<דוד גולדפרב: אלה אנשים שלא הוכשרו לכך.

<דוד גולדפרב: גם הסיוע שלהם לישראלים במצוקה, זה לא אומר שיש להם סמכויות כמו שיש לקונסול אלא כמו שמהווים היום כל מיני גופים ישראלים פרטיים ששוהים בחוץ לארץ, הם יהוו אנשי קשר ואנשי סיוע.

אלי אלאלוף: אמרנו שכבר לפני היציאה הם יקבלו הדרכה.

<נעה בן שבת: אנחנו לא דנים בתקנות האחרות.

<נועם עמרן: נעה, בסעיף (ו) יותר נכון שיהיה כתוב המנהל.

<נועם עמרן: זה לא הממונה אלא זה המנהל.

אלי אלאלוף: בסדר.

<דרור גרנית: המנהל או עובד מדינה שהסמיכו.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על תקנה 2.

אלי אלאלוף: כפי ששמתם לב, אנחנו דנים רק בתקנה אחת ובשאר נדון במועד אחר.

<נעה בן שבת: לא, אנחנו לא נדון.

<נעה בן שבת: השאר לא טעון אישור שלנו.

עמר בר-לב: מה לגבי השינויים שעשינו עכשיו?

<נעה בן שבת: נצביע על הסעיף כולל השינויים עליהם הוסכם כאן.

עמר בר-לב: את יכולה לחזור עליהם?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים בתקנה (ד1) על כך שהתצהיר יהיה בהתאם לנוסח עליו יורה המנהל והתצהיר הזה יינתן אחת לשישה חודשים.

<נעה בן שבת: לעומת זאת, דיווח בנושאים האלה יינתן אחת לשלושה חודשים.

<נעה בן שבת: נצטרך כמובן להתאים את זה.

<נעה בן שבת: אנחנו מוסיפים בסעיף קטן (ו): המנהל או עובד מדינה שהוא הסמיך לכך, יצאו לחוץ לארץ לפי הצורך לצורך בקרה וכולי.

<שר-שלום ג'רבי: מה עם הביטוח?

<נעה בן שבת: את זה תקבעו בהנחיות שלכם.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור תקנה 2 בתקנות שירות לאומי-אזרחי, התשע"ו-2016, עם התיקונים?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד התקנה – פה אחד

אלי אלאלוף: התקנה אושרה פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.