ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 87, 2015-11-08 15:10

אלי אלאלוף: היום ה-8 בנובמבר 2015, כ"ו בחשון התשע"ו, השעה 15:10 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה מיוחדת.

אלי אלאלוף: אני חוזר מההלוויה של נשיא המדינה החמישי שלנו יצחק נבון ואני מבקש לעמוד דקה דומיה לזכרו.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: הייתה לי הזכות האישית להכיר את יצחק נבון.

אלי אלאלוף: הייתה לנו שפה סודית בינינו.

אלי אלאלוף: דיברנו ערבית מרוקאית יהודית.

אלי אלאלוף: אימא שלו הייתה מכפר קטן עם יחסית הרבה יהודים ותמיד דיברנו בערבית מרוקאית, אימא שלו ואימא שלי.

אלי אלאלוף: אני מודה לכם על הדקה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים לסדר היום.

אלי אלאלוף: אנחנו מקווים לסיים את הכול היום.

אלי אלאלוף: נמצאים אתנו חברי כנסת חדשים.

<קריאה: שחקני ספסל אדוני היושב ראש.

אלי אלאלוף: חברי הכנסת יפעת שאשא ביטון, בני בגין ומייקל אורן.

אלי אלאלוף: את שאר חברי הכנסת אתם מכירים, את איימן עודה, שולי מועלם והמתמיד שתמיד נוכח אתנו, וכל הכבוד לו, חבר הכנסת יציק שמולי.

אלי אלאלוף: אני מקווה שאנחנו בישורת האחרונה.

אלי אלאלוף: ייקח קצת זמן, אבל תהיה לנו אותה סבלנות שהייתה לנו בעבר ונשתדל לסיים את כל הפרקים כולל התיקונים וההסתייגויות.

אלי אלאלוף: אני מקווה שנוכל ליהנות כולנו מחוק טוב ולפי ההרגשה שלי באמת כאן נעשתה עבודה אדירה על ידי כל המשרדים ועל ידי חברי הכנסת והגופים הציבוריים שייצגו כאן לא מעט קהלים.

אלי אלאלוף: אני שמח שאנחנו מגיעים למצב של החלטות סופיות.

אלי אלאלוף: ללשכה המשפטית שאני לא יודע מתי הם עובדים ולא מתעייפים, תודה לכם ולכל צוות הוועדה.

אלי אלאלוף: תודה לפרוטוקוליסטים המדהימים שלנו שעושים עבודה אדירה.

אלי אלאלוף: תודה לכולם.

<נעה בן שבת: אדוני, תודה רבה.

<נעה בן שבת: הנוסח שבפנינו, אני חושבת שניסינו לרכז בו כמה שיותר הערות שהתקבלו אפילו בשעות האחרונות אבל אני מניחה שיהיו עוד הערות או דברים שעדיין לא התגבשו.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת בגין, יש לך מקום ליד השולחן.

זאב בנימין בגין: אני לא משתתף בדיון.

זאב בנימין בגין: כשיגיעו ההצבעות, אני ארים את ידי כנדרש.

<נעה בן שבת: אנחנו מתחילים בעמוד הראשון בהגדרה "ייצור".

<נעה בן שבת: ההגדרה עצמה נכללת בחלק הכללי.

<נעה בן שבת: פסקה (8) היא פסקה חדשה שמדברת על פעולת טיפול בבשר גולמי המתבצעת במפעל לבשר גולמי כהגדרתו בסעיף 204.

<נעה בן שבת: אתה נוספת גם ההגדרה: ""פעולת טיפול בבשר גולמי" - מיון, פירוק, פריסה, פילוט, הכשרה, גירום, טחינה ללא הוספת חומרים, שטיפה, חיטוי, צינון והקפאה הנעשות בבשר כהגדרתו בסעיף 33 לאחר המתת בעל החיים, וכן אריזה או סימן הנלווים לפעולות אלה".

<נעה בן שבת: אני רוצה לעבור לעוד שתי הגדרות שנמצאות עוד בחלק הכללי.

<נעה בן שבת: האחת היא הגדרה של רשות מקומית שמוצע להוסיף לה בסופה: "עירייה שנתכוננה לפי פקודת העיריות, מועצה מקומית שנתכוננה לפי פקודת המועצות המקומיות או איגוד ערים לרבות איגוד ערים לשירותים וטרינריים".

<נעה בן שבת: סעיף 27(ה), לא הצבענו על סעיף קטן (ה), מדבר על "תקנות בעניין פעולת טיפול בבשר גולמי המתבצעת במפעל לבשר גולמי כהגדרתו בסעיף 204 טעונות התייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר, למעט אם התקנות מסדירות שיווק של בשר או מסדירות את תהליך הייצור של מזון מסוים או סוג מסוים של מזון, והפעולה היא חלק משיווק הבשר או מתהליך הייצור, לפי העניין".

אלי אלאלוף: יש הערות?

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על החלקים האלה.

<נעה בן שבת: על סעיף קטן (ה) שלא הוצבע ועל ההגדרות כך שנראה שהחלק הזה נסגר לפני שאנחנו מתחילים את הדיון.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים בהגדרת "ייצור", פסקה (8) ועל סעיף 27(ה).

אלי אלאלוף: מי בעד אישור התיקונים כפי שהוצעו על ידי היועצת המשפטית?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד התיקונים – פה אחד

אלי אלאלוף: אושר פה אחד.

אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יעל גרמן.

<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לסעיף 204.

<נעה בן שבת: אנחנו בסימן ח': הסדרת הפיקוח הווטרינרי.

<נעה בן שבת: אני אעבור על כמה הגדרות חדשות.

<נעה בן שבת: בעל היתר הפעלה – בעל היתר לפי פקודת מחלות בעלי חיים להפעלת מפעל לבשר גולמי או מי שעסקו טעון היתר כאמור.

<נעה בן שבת: בהגדרת יצרן: – מוביל מוצר בשר בטמפרטורה מבוקרת לפי פסקה 6(ב) להגדרה "ייצור".

<נעה בן שבת: מייצר מוצר בשר במסגרת פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן לפי סעיף 50.

<נעה בן שבת: מי שפטור מרישיון ייצור לפי סעיפים 51, 52 ו-53 למעט פסקה (3).

<נעה בן שבת: תאגיד מזון לפי סעיף 187, בתקופה שבה חל עליו פטור לפי אותו סעיף.

<נעה בן שבת: אחרי כן יש לנו את הגדרת מפעל בשר – עסק לייצור בשר שניתן לגביו רישיון ייצור או שהפעלת העסק טעונה רישיון כאמור.

<נעה בן שבת: מפעל לבשר גולמי – כל אחד מאלה: מפעל לשחיטת בשר, למעט אם מתבצעת בו פעולת עיבוד.

<נעה בן שבת: מפעל שמבוצעות בו רק פעולות לטיפול בבשר גולמי.

<נעה בן שבת: מפעל כאמור בסעיף 218ג(2).

<נעה בן שבת: הגדרה נוספת שהיא חדשה זאת הגדרת פעולת עיבוד.

<נעה בן שבת: פעולת עיבוד – עיבוד כהגדרתו בסעיף 33.

<נעה בן שבת: למעשה ההגדרה היא די רחבה והיא אומרת עיבוד הוא כל פעולה שנעשית בבשר למעט אותן פעולות שנחשבות לטיפול בבשר גולמי.

<נעה בן שבת: תיקון נוסף בהגדרת תכנית בטיחות מזון.

<נעה בן שבת: הרישא אומרת: תכנית הכוללת לפחות את כל אלה.

<נעה בן שבת: יכול להיות שהיא כוללת יותר.

<נעה בן שבת: למשל יכול להיות שבהליך המובנה והקבוע של זיהוי כשלים בתהליכי הייצור לא מדובר דווקא במערכת HAACAP אלא יכול להיות שמדובר במערכת יותר מתקדמת אבל לפחות ההוראות האלה.

<נעה בן שבת: עד כאן הנושא של סעיף ההגדרות, סעיף 204.

<מירה סלומון: לעניין ההגדרות של סעיף 204, היה מבוקש להוסיף עוד הגדרה של שחיטה, לרבות המתה שאינה כוללת שחיטה.

<נעה בן שבת: איתרנו את זה ברמת הנוסח.

<קריאה: תראי בעמוד 4 למטה ו-5 למעלה.

<נעה בן שבת: אני כרגע לא רואה למה זה קשור ל-259 אבל אמרנו בית מטבחיים, מפעל שמיועד להמתת בהמות ושחיטתן .

<נעה בן שבת: עופות ממילא נשחטים ולגבי דגים מדובר כאן על מיון ואריזה.

<נעה בן שבת: אני חושבת שזה נותן מענה לדבר הזה.

<נעה בן שבת: תת סימן ב': חובות יצרן ומשווק של מוצרי בשר.

<נעה בן שבת: סימן משנה א' עוסק בתנאי ייצור נאותים למוצרי בשר.

<נעה בן שבת: קראנו את סעיף 205 אבל בכל זאת אני אקרא אותו שוב כי יש תיקון בסעיף קטן (ג) ואני רוצה לוודא שזה הוקרא.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (א) מחייב לגבי כל מוצר מזון, מחייב את היצרן שיהיה לו אישור ייצור נאות.

<נעה בן שבת: סעיף (ב) אומר שיחולו הוראות תת סימן ג' של סימן ג' לגבי מתן אישור ייצור נאות.

<נעה בן שבת: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א), מנהל שירות המזון רשאי להורות כי מפעל לייצור בשר מסוג מסוים לא יהיה חייב באישור ייצור נאות אם הוא מצא שמיושמת לגביו תכנית בטיחות מזון.

<נעה בן שבת: הוראות לפי סעיף קטן זה יינתנו בהתחשב, בין השאר בסוג המפעל, בהיקף הייצור במפעל, בסוג המזון המיוצר בו, ובמורכבות הטכנולוגית של הייצור.

<נעה בן שבת: כך אפשר יהיה לתת הקלות מהחובה לתת אישור ייצור נאות למפעלים שעומדים בדרישות.

<נעה בן שבת: בסימן משנה א' אנחנו מוסיפים את הכותרת: תנאים להוצאת מוצר בשר, קבלתו והעברתו.

<נעה בן שבת: זה חל גם על יצרנים, גם על משווקים, על כל הפעולות.

<נעה בן שבת: סעיף 209 עוסק בצירוף תעודת משלוח ותעודה וטרינרית למוצר בשר.

<נעה בן שבת: תעודת משלוח נדרשת תמיד תעודה וטרינרית לפי סוגי הבשר.

<נעה בן שבת: יש כאן חידוד שהתבקשנו לעשות אותו לפיו: "יצרן של מוצרי בשר או בעל היתר הפעלה או יבואן לא יוציא משלוח של מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר לפי העניין, אלא לאחר שהנפיק תעודת משלוח" ואחרי כן יש גם התייחסות לחובה לצרף תעודה וטרינרית.

<נעה בן שבת: ברישא של סעיף 210 נאמר: "על אף האמור בסעיף 209, יצרן של מוצרי בשר או בעל היתר הפעלה או יבואן לא ינפיק תעודת משלוח למוצרי בשר".

<נעה בן שבת: זאת אומרת, גם היבואן מקבל את מקומו כאן כאחד הגורמים שמוציא ממנו והלאה את מוצר הבשר וחייב לעמוד בדרישה של תעודה וטרינרית או תעודת משלוח.

<נעה בן שבת: סעיף 211 מפרט את הפרטים שנדרשים בתעודת המשלוח.

<נעה בן שבת: גם כאן הוספנו ברישא את הנושא של "או יבואן" ובהתאמה תיקנו את פסקה (1).

<נעה בן שבת: תיקון נוסף שיש בסעיף זה, בפסקה (2).

<נעה בן שבת: חובה לכלול בתעודת המשלוח פרטים בדבר מוצר הבשר לרבות שם מוצר הבשר, מספר האריזות במשלוח, משקל המשלוח ומספר אצווה.

<נעה בן שבת: זה נועד להחליף את הדרישה שהייתה קודם לתאריך הייצור של מוצר הבשר והתאריך האחרון לשימוש שכנראה היו פרטים מכבידים, כך הבנו מהתעשייה, ובמקומם נרשם מספר האצווה שמסייע להגיע לפרטים אלה בדרך אחרת.

<נעה בן שבת: התיקון הבא הוא בסעיף 212.

<נעה בן שבת: 212.

<נעה בן שבת: שליחת העתק של התעודות בעת יציאתו של משלוח מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, יעביר היצרן של מוצר בשר בעל היתר הפעלה או היבואן לפי העניין, למערכת הממוחשבת את פרטי המשלוח, יעד המשלוח, פרטי רכב ההובלה ושם הרופא הווטרינר המוסמך במפעל, לפי הוראות שיורה מנהל היחידה הווטרינרית.

אלי אלאלוף: מנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות?

<נעה בן שבת: כן.

אלי אלאלוף: זה ברור?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: הם מופרדים ממנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ומנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות.

<מירה סלומון: אנחנו ביקשנו בדיון ביום חמישי שהעתק מתעודת המשלוח יגיע גם לרשויות המקומיות או לגוף שמאגם עבור הרשויות המקומיות כדי שגם לרשויות המקומיות יהיה מעקב אחר הכמויות שמועברות ומצוינות בתעודות.

<מירה סלומון: בנוסף גם ביקשנו הרשאה למערכת הממוחשבת.

<מירה סלומון: זאת אומרת, ברגע שתהיה המצאה למערכת הממוחשבת וזה ידווח לוועדה, לא נצטרך את ההעתק של התעודות עצמן.

אלי אלאלוף: ההעתק הוא רק לתקופת מעבר?

<מירה סלומון: עד שתהיה לנו הרשאה למערכת הממוחשבת.

<מירה סלומון: העיקרון הוא שתעודות המשלוח מציינות את כמויות הבשר.

<מירה סלומון: כדי שלא יהיה מצב שיצרן או יבואן או כל אדם שצריך לשלם אגרה מציין כמות בשר א' עבור משרד הבריאות וכמות בשר ב' עבור הרשויות המקומיות - - -

אלי אלאלוף: רק לתקופת מעבר.

אלי אלאלוף: ברגע שהחוק מיושם באופן מלא, אין צורך שיידעו את הרשויות המקומיות.

<מירה סלומון: זה רלוונטי רק לתקופת המעבר.

<מירה סלומון: נכון.

<מירה סלומון: לאחר מכן התאגיד קובע עבור הרשויות המקומיות.

<שי סומך: אלה הוראות שנכנסות אחרי ארבע שנים.

<שי סומך: בתקופת המעבר יש הוראות אחרות.

אלי אלאלוף: אבל זה חשוב שיהיה לרשויות המקומיות?

<שי סומך: נתייחס לזה עת נגיע להוראות של תקופת המעבר.

<מירה סלומון: נכון, אני הקדמתי ואני מתנצלת.

<מירה סלומון: זה לגבי תקופת המעבר בלבד.

<מירה סלומון: נכון.

<מירה סלומון: אני מתנצלת.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים להצביע על הסעיפים מ-204 עד 212.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: אושרו פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף.

<נעה בן שבת: סעיף 213.

<נעה בן שבת: יש לגביו הסתייגות.

<נעה בן שבת: 213.

<נעה בן שבת: תנאי הובלה ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר יצרן של מוצר בשר, בעל היתר הפעלה או יבואן, לא יוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, אלא לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה לגבי רכב ההובלה שבו הוא מובל.

<נעה בן שבת: הטמפרטורה ברכב עומדת בכללים שנקבעו לפי סעיף 183.

<נעה בן שבת: מותקנת מערכת בקרה של הטמפרטורה ברכב.

<נעה בן שבת: קיימת מערכת לתיעוד תקלות בטמפרטורה שברכב.

<נעה בן שבת: פסקה (4) הוספה לבקשה שהועלתה בדיון ואומרת:

<נעה בן שבת: קיימת מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב – אם קבע השר חובה לקיומה של מערכת כאמור לגבי יצרן או בעל היתר הפעלה בהתאם להיקף הייצור של המפעל ולסוג המזון המיוצר בו.

<ענת מימון: לסעיף הזה יש שתי הסתייגויות של קבוצת הרשימה המשותפת וסיעת מרצ.

<ענת מימון: אני אציג את ההסתייגויות אלא אם כן הם יחזרו בהם מההסתייגויות.

אלי אלאלוף: מרצ לא כאן.

אלי אלאלוף: תקראו את שתי ההסתייגויות.

<ענת מימון: ההסתייגות הראשונה אומרת שבפסקה (1) שדורשת שהטמפרטורה תעמוד בכללים לפי סעיף 183, הם מבקשים להוסיף "ובלבד שמוצר בשר קפוא לא יובל באותו חלל קירור עם כל מוצר אחר".

<ענת מימון: לגבי פסקה (4) הם מבקשים שזה לא יהיה מותנה בקביעה של השר אלא שבכל מקרה תהיה קיימת מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב אשר מאפשרת לווטרינר במפעל למנוע את שיווק המוצרים בזמן אמת.

<ענת מימון: אלה שתי ההסתייגויות.

<ענת מימון: נצביע על כל אחת בנפרד.

שולי מועלם-רפאלי: לא הבנתי את ההסתייגות לגבי פסקה (4).

<ענת מימון: למרות שיש דרישה לטמפרטורה מסוימת, הם מבקשים שתהיה דרישה נוספת שמוצר בשר קפוא לא יובל באותו חלל קירור יחד עם מוצר אחר.

<ענת מימון: כלומר, להפריד לחלוטין את מוצרי הבשר הקפואים ברכבי ההובלה.

<ענת מימון: ההסתייגות השנייה מדברת על פסקה (4) שהוספנו לגבי מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות וכאן קבוע שהמערכת הזאת תהיה רק אם השר יקבע כך בתקנות והם מבקשים שהמערכת תהיה קבועה בחוק כמשהו מחייב שיהיה עם חקיקת החוק.

אלי אלאלוף: אנשי משרד הבריאות, יש לכם התייחסות לשתי ההסתייגויות?

<אלי גורדון: כן.

<אלי גורדון: שלום לכולם.

<אלי גורדון: אנחנו מבקשים שלא לקבל את ההסתייגויות הנ"ל וזאת מכמה סיבות.

<אלי גורדון: אין שום בעיה להוביל מוצר בשר קפוא עם עוד מוצר אחר קפוא כל עוד מתקיימים תנאי טמפרטורה מבוקרת.

<אלי גורדון: אנחנו לא רואים הצדקה לקבוע איזשהו סטנדרט ברמת החוק.

<אלי גורדון: ברור שברמה של התקנות, ואני מתחבר להסתייגות השנייה, ניצור את הגמישות הנדרשת.

<אלי גורדון: אנחנו מבקשים שהשר יהיה רשאי להתקין תקנות בהמשך בהתאם למהות וסוג העסק וכדומה.

<שי סומך: לגבי ההסתייגות השנייה.

<שי סומך: לפי מה שנאמר על ידי אנשי המקצוע, זאת מערכת יקרה ונראה שזה למשל יקשה על יצרנים קטנים, על מובילים קטנים, לרכוש ולהתקין מערכת בזמן אמת.

<שי סומך: התקנות מאפשרות להבחין בין יצרנים גדולים לבין יצרנים קטנים.

<שי סומך: נראה לי שהנוסח המוצע הוא הנכון ואני מציע לא לקבל את ההסתייגות.

איציק שמולי: אני מסכים לעמדה הראשונה שלכם.

איציק שמולי: אני לא רואה טם בהפרדה.

איציק שמולי: אני ממש לא מסכים לדחיית ההסתייגות השנייה שלכם גם עם כל המוטיבציה האדירה שלנו להוריד את יוקר המחיה.

איציק שמולי: לדעתי אם אין מערכת שמתריעה בזמן אמת ברכב על כך שהטמפרטורה לא תקינה, זה עלול להיות הימור גדול מדי לביטחון הציבור ולכן אני חושב שעם כל הכבוד לעלויות של היצרנים, לא בטוח שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו לקחת הימור גדול מדי.

איציק שמולי: אם הטענה היחידה שלכם היא שאנחנו לא רוצים לפגוע ביצרנים הקטנים, בגלל זה בתקנות אתם יכולים לקבל – אתם, הממשלה, השר – ולשר יש את כל הגמישות הנדרשת שאתם צריכים כדי לקבוע התייחסות.

איציק שמולי: אתם הרי תביאו לכאן נוסח של התקנות בהן אתם יכולים לקבוע איזו גמישות שאתם רוצים ואיזו התייחסות שאתם רוצים כלפי יצרנים כאלה ואחרים.

איציק שמולי: לדעתי להגיד מראש – אם אני מבין נכון את עמדת הממשלה – שאין בכך צורך מאחר וזה עלול להקשות על יצרנים קטנים ובינוניים, לדעתי זאת עמדה מוטעית בלשון המעטה.

אלי אלאלוף: מישהו יכול להגיד כמה עולה מערכת כזאת ברכב קטן?

אלי אלאלוף: אולי הווטרינרים יעזרו לנו.

<משה רפאלוביץ: מבדיקה שאנחנו עשינו, מדובר בעלות של מאות בודדות של שקלים לרכב.

<רוני סורקיס: המערכת הזאת היא מערכת שלפי הבנתי ולפי המידע שיש לי – ויש לנו מערכות כאלה – היא מאוד יקרה.

<רוני סורקיס: המערכת הזאת יקרה אבל בהתחשב בזה שיש צי רכב גדול, היא הופכת להיות זולה ככל שמספר המשאיות גדל.

<רוני סורקיס: כלומר, בצי רכבים גדול כמו שיש למשחטות לצורך העניין או לחלק מרשתות השיווק, המחיר קטן אבל כשאני מסתכל על ספק שיש לו שניים-שלושה או ארבעה רכבים, המחיר הזה הוא לא פרופורציונאלי לפי דעתי.

<אבי שפירא: מן הסתם אני מניח שנשמע כאן הערכות על עלויות החל ממאות שקלים ואולי אלפי שקלים בדיוק כמו שיש את אותו מוצר שניתן למצוא עלויות שונות לגביו.

<אבי שפירא: אני רק רוצה לומר משהו לגבי אספקט אחר.

<אבי שפירא: אנחנו, הרופאים הווטרינרים, שעלינו יוטל התפקיד של בדיקת שיווק והובלה, צריכים כלי טוב כדי לפקח וזה כלי טוב לפקח.

<אבי שפירא: בלי זה אנחנו נמצא את עצמנו מתקשים מאוד לבצע את הביקורת בעסקים.

<אבי שפירא: אנחנו נצטרך לרדוף אחרי המשאיות ולנסות לתפוס אותן בזמן פריקה.

<אבי שפירא: זה נותן כלי טוב למען בריאות הציבור.

<נדב גלאון: אני חושב שקודם כל יש חוסר בהירות למי מדווחת המערכת.

<נדב גלאון: המערכות הקיימות כיום מדווחות לבעל המפעל אחורה.

<נדב גלאון: הן לא מדווחות למערכת ארצית.

<נדב גלאון: להקים מערכת ארצית שהרגולטור יושב ורואה על מסכים איפה נמצאת כל משאית ולמי התקלקלה הטמפרטורה, זה יקר וזה גם מיותר מבחינת הערכת סיכונים.

<נדב גלאון: אני חושב שגם לגבי דיווח אחורה למפעל, אפשר להשאיר את זה לרגולטורים לפי ניתוח סיכונים להחליט לפי סוג מזון, לפי היקף ייצור, אם זה נחוץ או לא נחוץ.

אלי אלאלוף: לפי ההיגיון שלך, מה רע שזה מדווח לבעל הבית?

<נדב גלאון: לא רע אלא שזה עניין של עלות תועלת.

אלי אלאלוף: זה יכול להעביר את האינפורמציה מהר ככל האפשר למערכת הארצית.

אלי אלאלוף: אלה טכניקות זולות.

<נדב גלאון: לא.

<נדב גלאון: הטכניקות להעביר את זה למערכת ארצית הן מאוד לא זולות.

אלי אלאלוף: נגיד שיש לו שמאית שנתקעה בלי קירור.

<נדב גלאון: אם הם אומרים שקונים משאית במיליון שקלים, זה בערך כמו מכונית חדשה, מעת לעת היא נתקעת אבל הסיכון הוא נמוך ביותר.

אלי אלאלוף: עדיף שזה יגיע למקבל הסחורה?

<נדב גלאון: כן, אבל באותו היבט אפשר לדרוש משופרסל בכל מקרר לשים חיווי טמפרטורה שיהיה מחובר למשרד הבריאות.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אל תביאו את זה לקיצוניות כי אז מאבדים כל עניין.

<שלמה שלי עינב: מספיק שהמערכת הזאת תדווח אחורה למוקד במפעל, רופא במפעל הוא איש אמון והוא יכול לוודא שהסחורה יכולה לעצור בזמן, מרים טלפון לנהג ואומר לו שיסתובב ויחזור כי משהו לא תקין אצלו במשאית.

<שלמה שלי עינב: לא צריך לדווח לא למשרד הבריאות ולא לאף אחד אחר.

אלי אלאלוף: ניסיתי להגיד מה שאתה אומר.

איציק שמולי: אדוניו היושב ראש, אני לא חושב שצריך להקים מערכת ארצית ואני לא חושב שצריך להפחיד את הוועדה.

איציק שמולי: אנחנו לא מדברים על אח גדול שישמור על כל המשאיות בדרכים.

איציק שמולי: הדיווח למנהל המפעל הוא בהחלט מספק אותנו.

איציק שמולי: יש לזה ערך גדול מאוד כי מנהל המפעל או הגורם האחראי במפעל לא יוכל להגיד שהוא לא ידע.

איציק שמולי: יש לזה ערך מאוד מאוד גדול בחוק הזה כי אני מזכיר לכולם שהחוק הזה מבוסס על אמון, על אמון שהרגולטור נותן ומפקיד בידי המנהלים והגורמים האחראיים במפעלים.

איציק שמולי: יש לנו זכות לבקש או לדרוש אפילו מהגורמים האחראיים האלו להיות בסדר.

איציק שמולי: הדבר הזה הוא כלי שיאפשר להם להיות בסדר.

איציק שמולי: באופן מעשי, אני חושב אדוני היושב ראש שכל מה שצריך לעשות כאן זה להוריד את המשפט שנמצא באמצע "אם קבע השר".

איציק שמולי: בסוף, על מה אנחנו מדברים?

איציק שמולי: אם אתם מביאים לכאן תקנות, הרי ברור שאם יקבע השר שבמפעל איקס אין מערכת כזאת או אין צורך, זה מה שיהיה.

איציק שמולי: אתם לא צריכים לוותר כאן על שום דבר אלא רק להוריד קצת את הספק שיש לנו.

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואב בן צור.

אלי אלאלוף: לגבי ההסתייגות הראשונה בסעיף 213.

<ענת מימון: ההסתייגות הראשונה הייתה לפסקה (1), להוסיף מוצר בשר קפוא.

<ענת מימון: אפשר להצביע.

<אבי צרפתי: דווקא לגבי ההסתייגות הראשונה שמתחברת לכל הבעייתיות שקיימת היום בהובלה כי מהרגע שירדו בדיקות המשנה, נוצר פער גדול של בקרת האיכות בזמן ההובלה וזאת אחת הנקודות הקריטיות בתהליך.

<אבי צרפתי: לגבי ההסתייגות הראשונה, יכול להיות שכאן לא הבינו את זה בצורה הנדרשת מפני שהיה עניין של הובלת מוצר קפוא כאשר הוא לא מובל עם מוצרים אחרים.

<אבי צרפתי: זאת אומרת, אין בעיה שבשר קפוא יובל עם בשר קפוא אבל יש לנו בעיה שקפוא יובל עם מוצר טרי כי אז בעצם שניהם דורשים טמפרטורות אחרות.

<אבי צרפתי: הדבר הזה מלכתחילה פוגע בתנאים האידיאלים לכל מוצר ומוצר ובמקרים הגרועים יותר, זה לא מאפשר בכלל להביא למצב שבו משהו נשאר קפוא כאשר כל המשאית מלאה במוצרים טריים ובאופן אוטומטי מורידה את הטמפרטורה של המשאית.

אלי אלאלוף: אתה בעד או נגד התיקון?

<אבי צרפתי: בעד התיקון.

אלי אלאלוף: איציק, ויתרת על התיקון של המוצרים הנפרדים.

איציק שמולי: כן.

איציק שמולי: אני לא חושב שזה הכרחי.

אלי אלאלוף: ההסתייגות הראשונה בסעיף 213.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – פה אחד

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: קיבלנו.

אלי אלאלוף: לגבי ההסתייגות השנייה.

<ענת מימון: אני אציג אותה.

<ענת מימון: ההסתייגות אומרת שברכב הובלה תהיה מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב וניתן סמכות הסמכה לשר לקבוע הוראות, תקנות והתאמות לעניין הפעלת המערכת והיישום שלה.

<ענת מימון: לדוגמה, לעניין יצרנים קטנים יותר, אם הם יידרשו לעמוד, ניתן יהיה לעשות את זה בתקנות.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – פה אחד

אלי אלאלוף: תודה.

<שי סומך: ברור שבנוסח תהיה אפשרות לפטור יצרנים קטנים.

שולי מועלם-רפאלי: כן.

<נעה בן שבת: סעיף 214 אוסר על יצרן, על בעל היתר הפעלה או על יבואן לקבל מוצר בשר אלא אם כן התקיימו התנאים לגבי תעודת המשלוח שמצורפת, שהונפקה ב-24 השעות האחרונות וכן הלאה.

<נעה בן שבת: יש לצרף לתעודת המשלוח גם תעודה וטרינרית, האפשרויות של צירוף תעודה וטרינרית יכולות לנבוע מסעיף 234 שקובע חובה לעניין זה או שהיא נובעת מפקודת מחלות בעלי חיים.

<נעה בן שבת: הייתה לנו התלבטות האם להכניס לכאן גם את היבואן כי מצד אחד הוא לא מקבל מוצר בשר באופן רגיל במעבר כמו שיצרן או בעל היתר הפעלה יכול לקבל אותו ורצינו בעניין הזה לשאול את עמדת משרד הבריאות.

<ינון יוני: נראה שניתן לוותר במקרה הזה על יבואן, להבדיל מהמקרה הקודם.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיף 213 עם ההסתייגות שהתקבלה ועל סעיף 214.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 213 ו-214?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים התקבלו.

אלי אלאלוף: תודה.

<נעה בן שבת: סעיף 215 אוסר על מכירת מוצר בשר אם לא התקיימו התנאים לגבי תעודת המשלוח של הבשר אותו קיבל.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, למשווק אסור למכור הלאה אם הוא קיבל את הבשר שלא בהתאם לאותם תנאים של סעיף 214.

<נעה בן שבת: סעיף 216 קובע תנאי הובלה מאתר מכירה.

<נעה בן שבת: "משווק של מוצרי בשר לא יוביל מוצרי בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן או לבעל היתר הפעלה ולא יוביל מוצר בשר אלא אם כן התקיימו הוראות סעיף 213 לגבי רכב ההובלה".

<נעה בן שבת: אלה אותם תנאים לגבי בקרת הטמפרטורה אליהם התייחסנו בסעיף 213.

יעל גרמן: לרבות ההסתייגות.

<נעה בן שבת: לרבות ההסתייגות.

<שלמה שלי עינב: אדוני, בכל החוק לא מצאנו מקום שמזכיר כמו בחוקים הקודמים את חובת שמירת תעודות.

<שלמה שלי עינב: זאת אומרת, כל עוד המוצר נמצא בתוך העסק – בין אם זה בסופר, בין אם זה בבית קירור או בכל מקום אחר – ורופא המפעל או מישהו מטעמו צריך להגיע ולבדוק, שמירת התעודות הייתה קיימת בחקיקה הקודמת ולא מצאנו אזכור לזה בחוק.

<נעה בן שבת: צריך לזכור שהחקיקה הקודמת היא לא נפרדת מהחקיקה הזאת.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, החקיקה הזאת יוצרת עוד קומה מעל החקיקה הכללית אבל החובה קבועה כבר בחלק הכללי.

<נעה בן שבת: אחת התעודות שצריך לשמור היא באמת תעודת המשלוח.

<נעה בן שבת: סעיף 217, הוצאת מוצרי בשר למקום מכירה אחר או ליצרן, אולי להגיד ליצרן או לבעל היתר הפעלה.

<נעה בן שבת: משווק של מוצר בשר לא יוציא מוצרי בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן או לבעל היתר הפעלה, אלא לאחר שצירף למוצר הבשר תעודת משלוח חדשה למוצר בשר שאותה הנפיק היצרן או בעל היתר ההפעלה של המזון, שמצוין בה כי היא אושרה על ידי הווטרינר המוסמך במפעל.

<נעה בן שבת: נזכיר שהסעיף הזה היה במוקד דיון קודם והוצע לשנות את ההוראות שלו אבל ההוראות שלו נשארות כמו שהן, כמו שקראנו את סעיף קטן (אׂ).

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) אומר שהווטרינר המוסמך במפעל יכול להיעזר בווטרינר מוסמך בשווקים המפקח בתחום הרשות המקומית שבו נמצא אתר המכירה.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) אומר שיחולו אותן הוראות לעניין שליחת העתק מתעודת המשלוח כאמור בסעיף 212.

<שי סומך: סוכם בוועדה שיהיה תנאי נוסף שיחול על המשווק והוא לא נכלל בנוסח.

<שי סומך: התנאי הוא שהמשווק צריך לוודא שרכב ההובלה עומד בתנאים של סעיף 213.

<נעה בן שבת: קראנו את זה ב-216.

<נעה בן שבת: חובה מיוחדת.

<שי סומך: השאלה אם צריך את המערכת בזמן אמת.

<שי סומך: זאת אומרת, להטיל גם על המשווק.

איציק שמולי: זה כלול.

<שי סומך: השאלה אם צריך להטיל את פסקה (4) גם על המשווק.

איציק שמולי: אדרבה ואדרבה.

איציק שמולי: אם אתה מעביר את זה ממקום שעוד היה על המדף.

אלי אלאלוף: למה אתם רוצים להקל בזה על המשווק?

אלי אלאלוף: זאת גם הגנה על המשווק עצמו.

אלי אלאלוף: תבינו, זה טוב למשווק.

אלי אלאלוף: לפני שהוא מספק את הסחורה, שיזהירו אותו.

אלי אלאלוף: אני רואה בזה רק חיוב.

<נעה בן שבת: סעיף 218, עניינו כללים להעברת מוצרי בשר לצרכן וכאן הוכנס תיקון בעקבות הערה שנשמעה בוועדה: "השר רשאי לקבוע, באישור הוועדה, כללים ותנאים להעברה של מוצר בשר, באמצעות הובלה, ממשווק מזון בשיווק קמעונאי אל צרכן".

<נעה בן שבת: זה לא הסעיף בו נכנס תיקון.

<נעה בן שבת: סליחה.

<נעה בן שבת: זה לגבי העברת מוצרי מזון מהרשת אל הצרכן.

<נעה בן שבת: סעיף 218א נועד לעניין הוואן-סל עליו דובר בו המוצרים נמכרים מרכב.

<נעה בן שבת: 218א.

<נעה בן שבת: כללים למכירת מוצר בשר מרכב הובלה השר רשאי, באישור הוועדה, לקבוע כללים ותנאים לפעולתם של משווקים של מוצרי בשר שהחל מרכישת מוצר הבשר על ידם ועד לשיווקו מחזיקים את מוצר הבשר רק ברכב ההובלה, לרבות תנאים ומגבלות על משך הזמן שבו יוחזק מוצר הבשר ברכב ההובלה.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים מסעיף 215 עד 218א.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים– פה אחד

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: הסעיפים התקבלו פה אחד.

<נעה בן שבת: סימן משנה א'2: הוראות שונות.

<נעה בן שבת: סעיף 218ב עוסק בקייטרינג.

<נעה בן שבת: 218ב.

<נעה בן שבת: סייג לתחולה על מייצר ארוחות מוכנות להסעדה הוראות סימן זה לעניין יצרן לא יחלו על מי שמייצר ארוחות מוכנות להסעדה ממוצרי בשר, שאינו בית אוכל כהגדרתו בסעיף 51(ב), אלא אם כן השר קבע כי הוראות סימן זה, כולן או חלקן, יחולו לגביו.

<נעה בן שבת: סעיף 218ג הוא סעיף עליו דיברנו בדיון קודם, הסעיף שמנסה לזהות מתי משקלן של פעולות העיבוד עולה על משקלן של פעולות הטיפול בבשר גולמי ומתי להפך ולפי זה לשייך את המפעלים לשני המשרדים.

<נעה בן שבת: קראנו את הנוסח.

<נעה בן שבת: יש כאן תיקון קל: "מוציא לשיווק".

<נעה בן שבת: אלה רק תיקוני נוסח.

<נעה בן שבת: הסעיף הזה נדד לכאן ממקום אחר, מסעיף 204(א) בו הוא היה קודם לכן.

אלי אלאלוף: יש כאן הערות?

אלי אלאלוף: אפשר להמשיך.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על שני הסעיפים, 218ב ו-218ג.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 218ב ו-218ג?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים– פה אחד

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: לסעיף 219 יש הסתייגות.

<נעה בן שבת: 219.

<נעה בן שבת: מינוי רופא ווטרינר מוסמך במפעל בשר ובבית קירור למוצר בשר מנהל היחידה הווטרינרית ימנה רופאים וטרינרים, מבין עובדי התאגיד, אשר יהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי במפעלי בשר, בבתי קירור למוצרי בשר וברכבי הובלה.

<ענת מימון: ההסתייגות היא של סיעת הרשימה המשותפת שמבקשת שלגבי רופאים וטרינרים במפעלים ניתן יהיה למנות אותם גם מבין עובדי הרשויות המקומיות ולא רק מבין עובדי התאגיד.

<אבי שפירא: הנושא הזה נפתר בסעיף 229.

אלי אלאלוף: בעיקרון זה מאפשר גם לווטרינר מהרשות.

<אבי שפירא: כן.

<אבי שפירא: בסעיף 229.

איימן עודה: אני מבקש לקרוא את סעיף 229.

<נעה בן שבת: סעיף 229 הוא רק מקרה מיוחד שיבקשו להעסיק רופאים וטרינרים במפעלים מבין עובדי הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: יש הוראה שמתייחסת לרופאים שהיו ברשות המקומית שכבר מועסקים היום והם מועסקים בשני מקומות, גם במפעלים וגם בשווקים ולגביהם יש הוראה נפרדת.

אלי אלאלוף: בעברית פשוטה זה כן אפשרי להעסיק במפעלים וטרינרים מהרשויות המקומיות.

<נדב גלאון: במקרים מסוימים לא מתקבל על הדעת מכיוון שחלק גדול מבתי המטבחיים והמשחטות מייצרים בהיקף ארצי הרבה מעבר לתחום הרשות.

<נדב גלאון: דיברנו על זה בדיונים ויודעים שיש מצבים של ניגוד עניינים ברור או אינטרסים מנוגדים בין המפקח למפוקח.

<נדב גלאון: לא סביר שבמפעלים המינוי יהיה על ידי ראש הרשות ואני חושב שחלק מהתיקונים המהותיים של החוק - - -

אלי אלאלוף: לא נאמר על ידי ראש הרשות.

אלי אלאלוף: הם עובדים ברשות, מועסקים ברשות אבל עושים פיקוח על המפעל.

<נדב גלאון: אבל זה חלק מהבעיה.

<נדב גלאון: אנחנו רואים את המצבים בהם עומד רופא מצוין מול תהליך שאינו תקין ורוצה לבקר ביקורת ובאיזושהי צורה הוא מרגיש שהוא חייב גם לרשות שהוא עובד בה.

אלי אלאלוף: מה זה כן אפשרי בפיקוח על השווקים?

<נדב גלאון: מכיוון שיש מפעלים שמייצרים ארבעים אחוזים מתצרוכת הבשר הטרי במדינת ישראל למשל ונמצאים במועצה אזורית שהרופא האחראי המפקח שם הווטרינר יש לו שליש משרה.

<נדב גלאון: אותו רופא אמור היום לפקח על בית מטבחיים ענק ועל משחטות ענק.

<נדב גלאון: היכולת שלו לעשות את זה בצורה מקצועית לא קיימת.

אלי אלאלוף: לעשות את זה בצורה מקצועית במשרה חלקית.

<נדב גלאון: במשרה חלקית וגם אם זה במשרה מלאה, יש כאן בעיה מכיוון שהיקף המשרה שלו נגזר מכמות התושבים ומבדיקות משנה ומפיקוח על כלבים ועל מזון בשווקים.

<נדב גלאון: זה עיוות שקיים הרבה שנים ואני חושב שחשוב במסגרת החוק הזה שמפעלים גדולים כאלה יהיו מפוקחים על ידי הרגולטורים הראשיים והמעסיק יהיה התאגיד ולא הרשות המקומית.

איציק שמולי: בחייך, החוק הזה מפקיד בידיים של החברות את האמון של הרגולטור שאם תתגלה אצלם סחורה פגומה, הם יעצרו את המשאית בצד וישמידו אותה.

איציק שמולי: על מה אנחנו מדברים?

איציק שמולי: על זה שווטרינרים מקצועיים לא יוכלו להיכנס למפעלים ולעשות ביקורת?

<נדב גלאון: לא דיברנו על זה.

איציק שמולי: בסדר, אבל תסתכל על המסגרת הכללית.

איציק שמולי: המסגרת הכללית סומכת לא במאה אחוזים אלא במאתיים אחוזים על החברות.

איציק שמולי: אז על הווטרינרים הרשותיים אנחנו לא יכולים לסמוך?

<נדב גלאון: יש לנו מקרים, זה סוג של עניינים פרטיים שלא כדאי לחשוף כאן, אבל יש מצבים שברור לנו שיש שם ניגוד עניינים.

<נדב גלאון: אני חושב שאחת ממטרות החוק היא לייתר את זה.

<נדב גלאון: אם רוצים, אפשר לעשות.

<נדב גלאון: זה קיים במדינות מסוימות.

איציק שמולי: אתה לא תחשוף את המקרים הפרטניים שיש לך ואני לא אחשוף את המקרים הפרטניים שיש לי.

<נדב גלאון: יש הבדל בין משאית שמצלמים בה שישים קילו בקר לבין מתקן שמייצר עוף או כבש או בשר בקר ברמה של ארבעים אחוזים מהשוק לפעמים והרופאים הרשותיים לא יועסקו על ידי התאגיד אלא יועסקו על ידי הרשות המקומית.

<נדב גלאון: לדעתי זה בעייתי.

אלי אלאלוף: בלאו הכי זאת תקופת מעבר.

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: השאלה אם בהוראה קבועה צריך לאפשר לעובדים של הרשות המקומית לפקח במפעלים.

<נעה בן שבת: בהוראת מעבר התבקשנו להחליף הוראת מעבר שמצויה כאן בעמוד 72 שאומרת שאפשר במקרים מיוחדים למנות.

<נעה בן שבת: מנהל היחידה הווטרינרית רשאי במקרים מיוחדים למנות רופא וטרינר מבין עובדי רשות מקומית שיהיה מוסמך לבצע פיקוח וטרינרי במפעלי בשר שמצויים בתחום הרשות המקומית אם התקיימו כל אלה, ואז גם תהיה הוראה לגבי תשלום האגרה.

<נעה בן שבת: האחד הוא שערב פרסומו של פרק זה רופא וטרינר היה עובד של הרשות המקומית וביצע פיקוח וטרינרי הן במפעל בשר או במפעל שחיטת בשר והן בשווקים, שהפיקוח הווטרינרי בשווקים יתבצע בידי עובדי הרשות המקומית ושהרשות המקומית, יש הסכמה גם של הרשות המקומית, להעסיק אותו במפעל וגם של הרופא הווטרינר לעסוק במפעל.

<נעה בן שבת: אז ההוראה הזאת היא הוראת מעבר והיא נוגעת לעובדים קיימים במערכת שכבר היום מפקחים במפעלים אבל השאלה היא האם זה נועד לפתור את הבעיה של אנשים שכבר היום מועסקים.

<נעה בן שבת: האם מכאן ואילך רוצים שכל ההוראה הזאת תיכנס לתוקף בעוד ארבע שנים, האם רוצים אז לאפשר שהרשות תעסיק רופאים וטרינריים במפעלים.

<נעה בן שבת: זאת השאלה.

<אבי שפירא: אני רוצה שנבין על מה מדובר.

<אבי שפירא: מדובר במקרים מסוימים בהם בהסכמת הגורמים המקצועיים – דהיינו , מנהל היחידה הווטרינרית או לחילופין כל אחד - ובהסכמת הרשות המקומית ואחרי שנדון המקרה הזה, יהיו מקרים בהם יתאפשר לעובד רשות מקומית להמשיך לעבוד במפעל שהוא עבד בו כל הזמן.

<אבי שפירא: אם זה לא היה רשום, היו נאלצים גם במקרים שאפילו הגורמים האחרים לא רוצים להעביר את העובד לתאגיד, היו נאלצים להעביר אותו לתאגיד כי זה מה שהחוק אומר.

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: מה שנעה אומרת זה שעל אלה שכבר קיימים, עליהם אין ויכוח.

שולי מועלם-רפאלי: כך אני מבינה.

<אבי שפירא: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: הוויכוח הוא אם בעתיד אנחנו נאפשר כניסה של מישהו חדש לתוך התהליך הזה ואני מבינה שאומרים כאן גורמי המקצוע שלא, אנחנו לא רוצים.

שולי מועלם-רפאלי: מי שקיים ועליו אנחנו רוצים להגן, אני חושבת שזה ברור, אבל לגבי העתיד, לגבי החדשים, השאלה אם נכון להכניס אנשים חדשים לתוך המערך הזה שמראש הגדרנו אותו שהוא מערך מגן על מי שקיים היום.

<אבי שפירא: לגבי העתידיים, אני מקבל את הרצון באופן כללי שאלה יהיו עובדי תאגיד.

<אבי שפירא: אני חושב שכולכם צריכים לשקול האם זה צריך להיות קטיגורי באופן מוחלט.

<אבי שפירא: גם המערכת לפעמים תרצה אולי, גם לגבי העתידיים, למצוא העסקה באופן אחר.

<אבי שפירא: אבל שוב, אין לנו התנגדות לגבי העתידיים שהם יהיו עובדי התאגיד.

אלי אלאלוף: יש פה קו.

אלי אלאלוף: מי שעובד במפעל, לא יכול להיות שייך לרשות המקומית.

אלי אלאלוף: לכן יש כאן הצעה.

אלי אלאלוף: הפתרון האופטימלי של המערכת הוא שננתק בין זה לבין זה.

אלי אלאלוף: זה ברור.

אלי אלאלוף: כרגע, בתקופת הביניים, להשאיר למשא ומתן.

<משה רפאלוביץ: לחברת הכנסת מועלם.

<משה רפאלוביץ: אנחנו מקבלים את העיקרון שאדוני אמר.

<משה רפאלוביץ: המצב העתידי, אכן זה שצריך להיות.

<משה רפאלוביץ: אנחנו מדברים כאן על עובדים קיימים, על עובד שנמצא היום בתוך המערכת.

<משה רפאלוביץ: לזה נועד הסעיף הזה מבחינתנו.

<משה רפאלוביץ: עובד שנמצא היום בתוך המערכת.

שולי מועלם-רפאלי: אבל זה ברור לכולם וגם לאנשי משרד החקלאות.

<משה רפאלוביץ: זה דורש הסכמה.

<משה רפאלוביץ: במקרים חריגים בהם עובד נמצא היום בחלק מהמשרה שלו ברשות המקומית ובחלק מהמשרה שלו במפעל, והרגולטור יסכים ויחשוב שאפשר להסמיך אותו, אנחנו מכירים את המקרים החריגים עליהם מדברים, אבל במקרים שהרגולטור יחשוב שהוא כן יכול להסמיך אותם, תהיה לו את האפשרות.

<משה רפאלוביץ: אם אין את הסעיף הזה, גם אם הרגולטור חושב שכן אפשר, הוא לא יכול להסמיך.

שולי מועלם-רפאלי: ואם הרגולטור מחליט שהוא לא מסכים להסמיך אותו?

שולי מועלם-רפאלי: אז הכוח נשאר בידיכם.

שולי מועלם-רפאלי: סליחה, אני נזהרת כאן במלים.

שולי מועלם-רפאלי: ההחלטה הסופית היא עדיין בידיים שלכם.

שולי מועלם-רפאלי: אם כך, איפה הבעיה?

<נדב גלאון: אני רק מבקש הבהרה.

<נדב גלאון: היום למשל המועצה האזורית עמק המעיינות מעסיקה תשעה וטרינרים, כולם במשרה מלאה.

<נדב גלאון: ארבעה מהם עובדים בבית המטבחיים אדום אדום.

<נדב גלאון: חלק עובדים במשחטת עוף טוב, חלק במפעל מוצרים עוף טוב וחלק בטירת צבי.

<נדב גלאון: האם לפי הנוסח הקיים הם יכולים להמשיך להיות מועסקים, הקיימים במועצה האזורית?

<אבי שפירא: רק אם תסכים.

אלי אלאלוף: בהסכמת מנהל השירותים הווטרינריים.

יעל גרמן: והחלטת השר.

שולי מועלם-רפאלי: הם מייצגים את השר.

אלי אלאלוף: מה רע בהסכמה?

<נדב גלאון: לא רק.

<נדב גלאון: אם זה עניין של הסכמה, בסדר.

אלי אלאלוף: בהסכמת התאגיד הוא יכול להישאר שם.

<נדב גלאון: בהסכמת התאגיד.

שולי מועלם-רפאלי: כן.

<נדב גלאון: אבל אם התאגיד רוצה, הוא מעביר אותו.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: ובהסכמת הרשות.

<נדב גלאון: לא.

<נדב גלאון: מה זה בהסכמת הרשות

שולי מועלם-רפאלי: הרשות צריכה להסכים שהוא יישאר ואתם צריכים להסכים שהוא יישאר.

שולי מועלם-רפאלי: אם הרשות לא מסכימה ואתם רוצים, זה כאילו נשמע הפוך מכל מה שאתם עושים.

<נדב גלאון: אם הרשות מבקשת להשאיר והתאגיד לא רוצה שיישאר, מי גובר?

שולי מועלם-רפאלי: התאגיד.

אלי אלאלוף: התאגיד.

<אבי שפירא: זה צריך להיות גם וגם.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: בשפה מקצועית זה התאגיד.

<נעה בן שבת: השאלה אם מדברים על הוראת המעבר, על מי שהיום עובד בפיקוח במפעלים.

אלי אלאלוף: גם וגם.

<ענת מימון: יש בקשה שתהיה באופן קבוע אפשרות למנות רופא וטרינר מטעם רשות מקומית שיהיה במפעל, גם אם הוא לא כיהן ערב תחילת החוק הזה במפעל.

אלי אלאלוף: זה כבר לא.

אלי אלאלוף: רק התאגיד מוסמך.

<נדב גלאון: אלה רק הקיימים ורק בהסכמת התאגיד.

אלי אלאלוף: אם יש הסכמה בין התאגיד לבין הרשות, אנחנו לא נתנגד.

<שי סומך: צריך להבהיר שלגבי מפעלי שחיטת בשר, הסמכות היא של מנהל השירותים הווטרינריים.

<נעה בן שבת: אדוני, אולי נפריד בין הדברים.

<נעה בן שבת: אנחנו צריכים להצביע קודם כל על ההסתייגות.

<נעה בן שבת: ההסתייגות מבקשת שבאופן קבוע ההסדר יהיה הסדר קבוע וסופי ואפשר יהיה למנות רופאים וטרינריים עובדי רשות מקומית לעבודה בפיקוח הווטרינרי במפעלים.

<נעה בן שבת: זאת לא הוראת המעבר עליה אנחנו מדברים.

יעל גרמן: אני לא מבינה את ההסתייגות.

<נעה בן שבת: ההסתייגות אומרת שבסעיף 219 שם אנחנו אומרים שאפשר למנות מעובדי התאגיד להיות מפקחים במפעלים, אומרים, לא, לא רק עובדי התאגיד אלא גם עובדי הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: אחרי ארבע שנים, בלי קשר לשאלה מה אותו אדם עושה היום.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – 5

אלי אלאלוף: ההסתייגות נתקבלה.

אלי אלאלוף: שלושה נגד.

<ענת מימון: יש הסתייגות נוספת שמדברת על הוראת המעבר אבל כיוון שהוראת המעבר תוקנה וכוללת כבר את האפשרות ממילא של מנהל היחידה הווטרינרית שבתנאים מסוימים יוכל למנות רופא ששימש כרופא מפקח במפעל להיות מוסמך במפעל גם אחרי זה, למעשה ההסתייגות הזאת מתייתרת.

<ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 219.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 219?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף– פה אחד נמנע – 1

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: חברת הכנסת יעל גרמן נמנעה.

<נעה בן שבת: 220.

<נעה בן שבת: מספר הרופאים הווטרינרים הנדרש במפעל בשר או בבית קירור למוצר בשר מנהל היחידה הווטרינרית יורה על היקף הפיקוח הנדרש בכל מפעל בשר ובית קירור למוצר בשר, וימנה את הרופאים הווטרינרים המוסמכים במפעל או בבית הקירור בהתאם לכך.

<נעה בן שבת: מנהל היחידה הווטרינרית יורה על היקף הפיקוח הנדרש כאמור, בהתאם לניהול סיכונים, ובהתחשב בין השאר בסוג המפעל, בהיקף הייצור, במפעל או היקף האחסנה בבית הקירור, באופן פעילותו בעבר, ובסוג המזון המיוצר או מאוחסן בו.

<ענת מימון: לסעיף הזה יש הסתייגות של סיעת הרשימה המשותפת.

<ענת מימון: הם מבקשים שמנהל היחידה הווטרינרית שיורה על ההיקף הנדרש במפעלים, אחרי שהוא מתייעץ עם הווטרינר המוסמך במפעל וגם עם הווטרינר הרשותי ברשות בה נמצא המפעל.

<ענת מימון: רק אז הוא יורה על ההיקף הנדרש.

<ענת מימון: הוא יתייעץ עם הווטרינרים במפעל וברשות עצמה בה נמצא המפעל.

אלי אלאלוף: למה לא?

אלי אלאלוף: הכול נעשה בצורה של התייעצויות.

אלי אלאלוף: זה נראה לי הגון.

אלי אלאלוף: אל תכתיבו לו.

אלי אלאלוף: בהתייעצות.

אלי אלאלוף: ההחלטה נשארת בתאגיד אבל התייעצות, זה מונע משהו?

אלי אלאלוף: תנו לו זכות להתייעצות.

אלי אלאלוף: לי אין התנגדות להצעה הזאת.

<נעה בן שבת: השאלה אם זה לא מכביד.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: זה לא מכביד.

אלי אלאלוף: ההחלטה היא בתאגיד.

אלי אלאלוף: ההתייעצות היא אפשרית.

אלי אלאלוף: מה רע בזה?

אלי אלאלוף: תשאירו אנשים עם הרגשה טובה.

<נדב גלאון: המפוקח יקבע לעצמו או ישתתף בדיון על שיעור המשרה?

אלי אלאלוף: יתייעצו אתו.

אלי אלאלוף: לא הגדרנו מי ישב אתו.

אלי אלאלוף: יש שם מספיק תמרון כדי להתייעץ.

עבדאללה אבו מערוף: זאת התייעצות.

עבדאללה אבו מערוף: אתה יכול לקבל את ההצעה ואתה יכול שלא לקבל את ההצעה.

איציק שמולי: נדב, אתה יודע איך מנוהלת מערכת ההשכלה הגבוהה שלנו?

איציק שמולי: אתה יודע מי מנהל את מערכת ההשכלה הגבוהה?

איציק שמולי: נציגי המפוקחים הם המפקחים.

איציק שמולי: שאף אחד לא ייפול כאן מהכיסא.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות– פה אחד

אלי אלאלוף: ההסתייגות התקבלה.

<נעה בן שבת: כתוב כאן וטרינר רשותי.

<נעה בן שבת: צריך להתייעץ עם וטרינר מוסמך במפעל וגם וטרינר רשותי.

<נעה בן שבת: אולי עם הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: יש פונקציה שנקראת וטרינר רשותי?

<אפרת אביאני: בפקודת הכלבת יש רופא וטרינר עירוני.

<נעה בן שבת: אם כן, רופא וטרינר עירוני.

שולי מועלם-רפאלי: אבל הוא לא בהתייעצות הזאת.

אלי אלאלוף: הוא לא מעורב.

אלי אלאלוף: רק מי שמעורב היום.

<אלי גורדון: רופא וטרינר מוסמך.

שולי מועלם-רפאלי: ממילא הוא בתוך המפעל.

איציק שמולי: אלי גורדון, שאלה עקרונית.

איציק שמולי: לגבי המדיניות של ניהול סיכונים.

איציק שמולי: אחת לכמה זמן אתם מתכוונים להעריך מחדש את המדיניות?

איציק שמולי: ולמי בעצם נותנים דין וחשבון?

איציק שמולי: אני בעצם שואל אם נגיד מדיניות ניהול סיכונים היא לא מאה אחוזים, האם יש דרך לדעת את זה לפני שאנחנו מגיעים לתקלה במדף?

<אלי גורדון: ניהול סיכונים הוא חלק מעבודה יום יומית שלנו.

<אלי גורדון: מטה שירות המזון עוסק מדי שנה ומעדכן את עצמו בהתאם לסיכונים שקיימים.

<אלי גורדון: גם אם המערכת עובדת או לא עובדת בהתייחס לסוג מסוים של סיכון כזה או אחר, כל שנה מתחדשים הנתונים ובהסתמך על הנתונים האלה מתבצע ניתוח סיכון ובהתאם לכך תכנית עבודה של שנה הבאה מוגדרת מראש כממוקדת סיכונים מסוימים שעלו כרקורד משנים קודמות.

<אלי גורדון: כך זה עובד בשגרה בכל התחומים ויעבוד גם בתחום הזה.

אלי אלאלוף: אני חוזר ומזכיר גם לחברי הכנסת שלא היו בחלק מהדיונים הקודמים שקבענו שבכל מושב של הכנסת, בכל כנס של הכנסת, יהיה דיווח על החוק הזה שהוא כל כך כבד וכל כך חשוב וגם חדשני לפי אנשי המקצוע.

אלי אלאלוף: נקיים דיון ונקבל דיווח עם מעקב אמיתי ולא סתמי.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיף 219 ועל סעיף 220 אחרי שקיבלנו את ההסתייגויות.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 219 ו-220 עם ההסתייגויות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים– פה אחד

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: 221.

<נעה בן שבת: הסמכת רופא וטרינר מוסמך במפעל לבשר גולמי לשם פיקוח במפעל לבשר גלמי, רשאי מנהל היחידה הווטרינרית להסמיך לפי סעיף 219 רופאים וטרינרים שמונו בידי מנהל השירותים הווטרינריים לפי פקודת מחלות בעלי חיים אשר עומדים בתנאי הכשירות הנדרשים למינוי רופא וטרינר מוסמך במפעל בסמכויות הפיקוח הווטרינרי על הוצאת התעודות במפעל.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, צמצמו את הפעולות של הרופא הווטרינרי במפעל כאשר מדובר ברופא שכבר מונה על ידי מנהל השירותים הווטרינרים ומקבל עכשיו הסמכה.

<נעה בן שבת: הוא מפקח במפעל לבשר גולמי ורק הוא יכול להוציא את התעודות הווטרינריות במפעל.

<נעה בן שבת: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות הפיקוח של רופא וטרינר שהוסמך לפי סעיף קטן (א), המוקנות לו לפי פקודת מחלות בעלי חיים.

<נעה בן שבת: אני רוצה להתייחס להערה שנשמעה כאן בדיון הראשון.

<נעה בן שבת: הייתה הערה לגבי פגיעה בחופש העיסוק.

<נעה בן שבת: אנחנו אומרים רק וטרינר שקיבל הסמכה, לוקחים מווטרינרים אחרים את האפשרות לפקח על הבשר.

<נעה בן שבת: התשובה היא שעושים זאת מתוך שיקולים.

<נעה בן שבת: צריך להיות פיקוח ציבורי והפיקוח הציבורי צריכים להיות בו אנשים מוכשרים לכך, בעלי כשירות מתאימה והכשרה מתאימה כאשר השיקול העיקרי הוא שמירה על בריאות הציבור.

<נעה בן שבת: לכן נעשית ההבחנה הזאת.

אלי אלאלוף: בנקודה הזאת לא אמרנו שבאמת יש מקום להתייעצות כלשהי?

<נעה בן שבת: בסעיף הזה, לא.

<נעה בן שבת: בעצם כבר הייתה התייעצות.

אלי אלאלוף: תהיה לו אפשרות להשתלם כדי להיות מוסמך.

<נעה בן שבת: בהוראת המעבר יש אפשרות שמשאירה לאנשים שכבר עבדו בפיקוח הווטרינרי אפשרות להשלים את תנאי הכשירות שלהם אבל כאן מי שנתן להם את המינוי הראשוני הוא מנהל השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות ומי שנותן להם את ההסמכה עכשיו זה משרד הבריאות.

<נעה בן שבת: הוא נותן להם הסמכה לפעולה המסוימת של הוצאת התעודות הווטרינריות.

אלי אלאלוף: לא אמרנו שייתנו להם זמן לקבל את ההסמכה ולהשתלם?

<אלי גורדון: זה לא בסעיף הזה.

<נעה בן שבת: זה קיים בהוראת המעבר.

אלי אלאלוף: אבל יש אפשרות כזאת.

אלי אלאלוף: כדי להשיג על ההסמכה, על חשבון מי?

<אלי גורדון: לא התייחסנו לסוגיה הזאת.

אלי אלאלוף: אני חושב שווטרינר שעובד במערכת, רוצים להעביר אותו למערכת אחרת, חייבים שמישהו ייקח את האחריות להשתלמות הזאת.

אלי אלאלוף: זה לא יכול להיות לא על הזמן ולא על חשבון העובד.

<אלי גורדון: מקובל.

<נעה בן שבת: אתם מממנים את ההשתלמות הזאת?

אלי אלאלוף: יצטרכו לממן אותה.

אלי אלאלוף: לא מדובר בסכומי עתק.

<נדב גלאון: אלה כללים שקיימים כל הזמן.

אלי אלאלוף: האפשרות קיימת.

אלי אלאלוף: אנחנו רושמים את זה.

אלי אלאלוף: תסתפקו בפרוטוקול או אתם רוצים את זה בחו ק?

<קריאה: רצוי בחוק.

אלי אלאלוף: בחוק.

<נעה בן שבת: על איזה דרישות אתם מדברים?

<נעה בן שבת: על קורס הרקע?

<ינון יוני: על ההכשרה.

אלי אלאלוף: אנחנו כוללים את זה בחוק.

אלי אלאלוף: תקופת ההשתלמות ועלות ההשתלמות היא על חשבון התאגיד, המעסיק.

<עלי בינג: אני אשמח להבהרה.

<עלי בינג: לא לגמרי הבנתי מה בדיוק התאגיד יממן.

אלי אלאלוף: אם הוא צריך להפסיק את עבודתו לתקופה ואם הוא צריך לשלם עבור הקורס, ישלמו עבורו.

<עלי בינג: אנחנו מדברים על רופא במפעלים?

שולי מועלם-רפאלי: רופא שעובר להיות עובד של התאגיד.

אלי אלאלוף: זה שעובר לתאגיד.

אלי אלאלוף: כן.

שולי מועלם-רפאלי: מי שעובר לתאגיד, התאגיד אחראי על ההכשרה שלו.

<לירז דמביץ כהן: מדובר רק ברופא מוסמך.

<לירז דמביץ כהן: נכון?

<נעה בן שבת: אולי נבהיר.

<נעה בן שבת: בסעיף 32מ לפרק ו' לחוק הרופאים הווטרינריים מדובר על כך שפקחים וטרינרים ורופאים וטרינרים מפקחים ישתתפו בהכשרות ובהשתלמויות מקצועיות כפי שיורה המנהל ובמועדים שיורה.

<נעה בן שבת: אדוני בעצם אומר גם במימון התאגיד.

אלי אלאלוף: מצוין.

אלי אלאלוף: רק שלוש מלים וגמרנו את הבעיה.

<לירז דמביץ כהן: מה המצב היום?

<לירז דמביץ כהן: מי מממן את זה היום?

שולי מועלם-רפאלי: המפעל מממן את זה אבל אנחנו רוצים שהוא יעבור להיות עובד של התאגיד.

שולי מועלם-רפאלי: חברים, אי אפשר לאחוז את החבל הזה בשני קצותיו.

<מירה סלומון: אני מבקשת להפנות לסעיף 334(יז).

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: יש שם תיקון שנדרש.

<מירה סלומון: הסעיף אומר מפורשות שעל אף האמור בסעיף 32לט לחוק הרופאים הווטרינריים, מי שמונה ערב יום התחילה לבצע פיקוח וטרינרי על מזון מן החי על פי החיקוקים שבתוספת הראשונה לא יידרש לעמוד בדרישה בפרט 1, הוא יהיה רשאי להתאים את הדרישה בפרט 2 לתוספת השנייה כאמור בתוך שלוש שנים מיום כניסת הפרק לתוקף.

<מירה סלומון: שם דווקא יהיה נכון להסדיר שזה יהיה על חשבון התאגיד.

<נעה בן שבת: אולי נדבר על איזו דרישה מדובר שם.

<נעה בן שבת: יש שם טעות.

<נעה בן שבת: אמרנו בתוך שלוש שנים מיום כניסת הפרק לתוקף וזה צריך להיות מיום תחילת הפיקוח הווטרינרי הארצי.

<נעה בן שבת: כאן מדובר לא בהשתלמות ולא בהכשרה.

<נעה בן שבת: כאן מדובר בקורס רקע בבריאות הציבור שזה קורס, לפי מה שהבנתי היום, שנמשך שנה וזה קורס שהוא הרבה יותר מסיבי והוא בעצם שייך להשתלמות כדי להיות רופא מוסמך.

<נעה בן שבת: זה לא שאתה נמצא כבר בתוך התאגיד ואתה צריך לעמוד בהכשרות וההשתלמויות, שלא ידרשו ממך כל מיני דברים שאף אחד לא מממן לך אותם.

<מירה סלומון: אני מבקשת להזכיר לוועדה שקורס הרקע הוא משהו שיש לרופאים הווטרינריים שהם עובדי הרשויות המקומיות.

<מירה סלומון: התוספת של ההכשרה שדרושה במפעלים, לא נמצאת כרגע בידי עובדי הרשויות המקומיות שהם לא עובדי המפעלים.

<מירה סלומון: זה מה שנאמר על ידי המדינה בעבר.

<מירה סלומון: זאת אומרת, קורס רקע של השנה, הדבר הכבד והמסיבי, יש לכל הרופאים הווטרינרים שהם עובדי הרשויות המקומיות.

<מירה סלומון: התוספת שצריכה להיות לגבי המפעלים זאת הכשרה שאין להם כרגע וזה רשאי להתאים את הדרישה לפרט 2.

אלי אלאלוף: ברגע שהמעסיק רוצה את העובד, הוא צריך לשלם את ההוצאות שלו.

אלי אלאלוף: העובד עובר על פי בקשת התאגיד, התאגיד משלם לו את הזמן שהוא מקדיש כך שלא יהיה על חשבונו ומשלם גם את עלות הקורס.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה ברור לכולם.

<מירה סלומון: ברור, אבל אני עכשיו דנתי היכן לקבוע את העיקרון שאדוני הצביע עליו.

אלי אלאלוף: בכל השתלמות שנדרשת כדי למלא את תפקידו בתאגיד, אם זה בפעמיים, אז פעמיים.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אדם שאין לו עדיין כשירות לרופא וטרינר.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, הוא רופא וטרינר מורשה אבל עדיין אין לו את קורס הרקע בבריאות הציבור שזאת דרישת סף לצורך כשירות למילוי תפקיד.

<נעה בן שבת: אז השאלה אם בדבר הזה גם כן צריך לממן לו את השגת תנאי הכשירות הראשוניים כי אפשר גם לתת לו את לימודי הרפואה.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: מדובר במי שעובד היום.

שולי מועלם-רפאלי: מי שהוא וטרינר מוסמך.

אלי אלאלוף: הוא וטרינר.

אלי אלאלוף: הוא לא חלטוריסט.

אלי אלאלוף: אומרים לו שיעבור למעסיק חדש.

אלי אלאלוף: אפשר יהיה לתקן את הסעיף?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: אנחנו נתקן את שני הסעיפים, גם בסעיף 32מ וגם בסעיף 334(יז).

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיף 221.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 221 כולל התיקון?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף– פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר פה אחד.

<נעה בן שבת: סימן משנה ב': מינוי רופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים כאן יש שינויים גדולים שלדעתי שי סומך הקריא אותם בדיון הקודם.

<נעה בן שבת: בסעיף 222 כפי שמופיע בנוסח שבפניכם, ברירת המחדל היא שפיקוח וטרינרי על אתרי המכירה של מוצרי בשר ברשות המקומית – זאת אומרת, על השווקים – ייעשה בידי עובדי הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: סעיף 223 כולל שלוש הוראות.

<נעה בן שבת: הוראה ראשונה אומרת שאם הרופאים הווטרינרים הם עובדי הרשות, הרשות המקומית יכולה, באישור מועצתה, להודיע בכתב שהיא מעוניינת שכל הרופאים הווטרינרים המוסמכים לבצע פיקוח בשווקים לא יהיו מבין עובדי הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: היא צריכה לנקוב מועד לתחילת ההוראה הזאת שלא יהיה פחות מ-120 ימים לאחר מכן, ואם היא הודיעה על כך, מנהל היחידה הווטרינרית צריך למנות מבין עובדי התאגיד רופאים וטרינריים שיבצעו את הפיקוח הווטרינרי בשווקים מאותו מועד שהיא ציינה בהודעה שלה.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) מדבר על מצב שבו הרשות המקומית לא מציעה מספיק מועמדים או רופאים וטרינרים לביצוע התפקיד שלהם.

<נעה בן שבת: המנהל הכללי של משרד הבריאות, לפי המלצה של מנהל היחידה הווטרינרית ואחרי שהוא עושה שימוע לרשות המקומית, יכול לקבוע שעובדי התאגיד הם אלה שיבצעו את הפיקוח בשווקים של הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) מדובר על מצב שבו הרשות המקומית אצלה נמצאים עובדי התאגיד, כנראה בגלל שהיא ביקשה את זה לפי סעיף קטן (א), היא מבקשת לחזור למצב הקודם ולהחזיר את העובדים כך שיהיו עובדיה.

<נעה בן שבת: אז המנהל הכללי של משרד הבריאות, לפי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית, יכול להסכים לבקשה.

<נעה בן שבת: אם הוא עשה כן, ימנו את עובדי הרשות המקומית.

<ענת מימון: יש שתי הסתייגויות לסעיף הזה.

<ענת מימון: הסתייגות ראשונה היא של סיעת המחנה הציוני, סיעת מרצ וסיעת הרשימה המשותפת.

<ענת מימון: ההסתייגות אומרת שלגבי סעיף קטן (ב) שמדבר על המצב בו מנכ"ל המשרד אומר שהרשות אין לה די מועמדים מתאימים לצורך המינויים בשווקים, הם מבקשים שאלה לא יהיו מועמדים לא מתאימים אלא שאין מספיק מועמדים שאינם עומדים בתנאי הכשירות.

<ענת מימון: כלומר, זה מצמצם יותר ואומר שלמנהל תהיה אפשרות להעביר את זה לתאגיד רק אם אין עמידה בתנאי הכשירות ולא אם הם לא מתאימים.

<ענת מימון: זאת ההסתייגות הראשונה.

<ענת מימון: ההסתייגות השנייה היא של הרשימה המשותפת שמבקשת שבכלל בסעיף יהיה קבוע כלל שכל הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים יהיו עובדי הרשות המקומית באופן קבוע וללא העברות.

שולי מועלם-רפאלי: לא.

עבדאללה אבו מערוף: להוריד את המילה "כולם" ולהשאיר "חלקם".

<נעה בן שבת: אתה מדבר על סעיף קטן (ב).

עבדאללה אבו מערוף: כן.

עבדאללה אבו מערוף: להשאיר את חלקם ולהוריד את כולם.

<נעה בן שבת: חלק מהרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים, יהיו מבין עובדי התאגיד.

עבדאללה אבו מערוף: השורה האחרונה.

עבדאללה אבו מערוף: חלקם יהיו מבין עובדי התאגיד.

עבדאללה אבו מערוף: לא כולם.

עבדאללה אבו מערוף: להוריד את המילה "כולם".

<ענת מימון: זאת ההסתייגות שאתה מציע עכשיו?

עבדאללה אבו מערוף: כן.

עבדאללה אבו מערוף: אם אתם רוצים לומר "רובם", בבקשה.

<נעה בן שבת: השאלה אם לא צריך להשאיר לו את שיקול הדעת, אולי בהתייעצות עם הרשות.

עבדאללה אבו מערוף: אולי נגיד רובם.

<נעה בן שבת: אולי נגיד שאם אלה כולם, זה יהיה רק לתקופה זמנית.

עבדאללה אבו מערוף: רובם.

עבדאללה אבו מערוף: למילה רובם, אני מסכים.

אלי אלאלוף: אני בעד חלקם.

<ענת מימון: היו שלוש הסתייגויות.

<ענת מימון: חבר הכנסת הוסיף עכשיו עוד הסתייגות על שתי ההסתייגויות שהיו קודם לכן.

אלי אלאלוף: איציק, לסיעה שלך יש הסתייגות.

איציק שמולי: האמת היא שאני לא מבין את ההסתייגות.

<ענת מימון: אני אסביר אותה שוב.

יעל גרמן: לא רוצים שיהיה כתוב שאינם מתאימים.

<ענת מימון: בדיוק.

<ענת מימון: אלא שאינם כשירים.

<ענת מימון: המבחן הוא מאוד מצמצם.

<ענת מימון: רק אם הוא לא עומד בתנאי הכשירות, ניתן יהיה להעביר.

איציק שמולי: זה מקובל.

<שי סומך: לגבי "חלקם".

<שי סומך: הרבה מאוד פעמים, ברוב המקרים, יש חלקיות משרה.

<שי סומך: מה זה חלקם?

יעל גרמן: הוא אומר רובם או חלקם.

<שי סומך: אבל לפעמים כל היקף המשרה באותה רשות מקומית היא חצי משרה.

אלי אלאלוף: אתה עושה חוק לפי גודל הרשויות?

<שי סומך: ההצעה היא שאפשר יהיה לשלול רק לגבי אותו עובד?

אלי אלאלוף: אם הוא לא מתאים.

שולי מועלם-רפאלי: מי שההכשרה שלו לא מספקת, הוא לא מתאים.

אלי אלאלוף: כל עוד זה משאיר שיקול דעת למנהל התאגיד לקחת או לא לקחת.

<שי סומך: אבל אם יש עובד אחד וזה כולם והוא לא מתפקד?

<שי סומך: לא תהיה סמכות לשלול את האפשרות של הרשות המקומית להעסיק אותו?

<שי סומך: לא ברור לי.

אלי אלאלוף: אני לא רואה את הפגיעה בניואנס הזה שאומרים שחלקם.

אלי אלאלוף: אם אתה לא צריך את כולם, אז תיקח את מי שאתה צריך.

אלי אלאלוף: למה זאת חובה להיות כולם?

<שי סומך: אבל אם יש רק עובד אחד?

אלי אלאלוף: אז העובד החלקי הזה שנמצא במערכת.

אלי אלאלוף: אתה רואה את הנוסח המשפטי שמתאים לך, העיקר שאתה לא מטיל על כל העובדים כותרת שהם לא מתאימים.

<נעה בן שבת: אפשר להגיד משרת העובדים הווטרינרים ואז אפשר להגיד חלק ממשרה גם במקרה של חלקיות משרה.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת אבו מערוף, שמעת את ההצעה של הלשכה המשפטית?

<נעה בן שבת: יש בעיה עם המצב של חלקם.

<נעה בן שבת: הדוגמה שנותן שי היא שיש רופא אחד ברשות והוא היחיד שמועסק והוא לא מתאים או לא כשיר, לפי מה שייקבע, והם רוצים להביא במקומו עובד של התאגיד באותה משרה.

עבדאללה אבו מערוף: את לא יכולה לחלק את הרופא לשני חלקים.

עבדאללה אבו מערוף: זה מובן מאליו.

<נעה בן שבת: זה בדיוק המקרה בו צריך אולי לומר "כולם".

עבדאללה אבו מערוף: במקרה של רופא אחד, כמובן, אפשר לכתוב.

עבדאללה אבו מערוף: במקרה של רופא אחד, הוא מפוטר.

שולי מועלם-רפאלי: אם אתה אומר את זה, כן אפשר להשאיר "כולם או חלקם".

עבדאללה אבו מערוף: לא.

עבדאללה אבו מערוף: זה בקונטקסט אחר.

עבדאללה אבו מערוף: חלקם או כולם, אלה שלושה אנשים או חמישה אנשים ואז כולם.

עבדאללה אבו מערוף: אבל אם יש רופא אחד יחיד, זה מובן.

עבדאללה אבו מערוף: צריך לנסח את הנוסח.

עבדאללה אבו מערוף: אי אפשר להשאיר את כולם.

אלי אלאלוף: המבחן הראשון הוא הכשירות של העובד.

שולי מועלם-רפאלי: זה ברור.

עבדאללה אבו מערוף: כן.

אלי אלאלוף: אחר כך אומרים שאו שלוקחים אותו, או הוא או אחרים.

עבדאללה אבו מערוף: אם יהיה רופא אחד שעובד, זה מובן.

<נעה בן שבת: אולי נשנה את הניסוח כך שלא יגיד את המילה "כולם".

<נעה בן שבת: נגיד שלאחר שניתנה לרשות המקומית הזדמנות להשמיע את טענותיה כי מבין עובדי התאגיד יהיו רופאים וטרינרים שיהיו מוסמכים לפקח בשווקיה של הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: אנחנו הופכים את הסדר ואנחנו אומרים שעובדי התאגיד יוכלו לפקח בשווקים של הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: אנחנו משיגים את זה שיהיה פיקוח וטרינרי אפקטיבי בשווקים של הרשות המקומית אבל אנחנו לא קובעים עדיין בדיוק מה קורה עם הרופאים הפעילים של הרשות.

יעל גרמן: את מורידה גם את "כולם" וגם את "חלקם".

<נעה בן שבת: כן.

יעל גרמן: ומשאירה את יהיו מבין עובדי התאגיד.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: מבין עובדי התאגיד יהיו רופאים וטרינריים שיהיו מוסמכים לפקח בשווקיה של הרשות המקומית.

יעל גרמן: פתרון יפה מאוד.

עבדאללה אבו מערוף: בלי ה-הא.

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: בלי הא הידיעה.

עבדאללה אבו מערוף: בסדר.

<שי סומך: לגבי ההסתייגות של חברת הכנסת גרמן לגבי מועמדים שאינם מתאימים.

יעל גרמן: זאת הסתייגות של המחנה הציוני.

יעל גרמן: אני דווקא לא נמצאת בהסתייגות אבל אני מקבלת אותה.

יעל גרמן: היא נשמעת לי.

<שי סומך: אולי צריך לחדד.

<שי סומך: יש מצבים של ניגודי עניינים.

אלי אלאלוף: הורידו אותה.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת שמולי הוריד אותה.

<ענת מימון: אבל יש גם את מרצ ואת הרשימה המשותפת.

<שי סומך: ההגדרה של אינם מתאימים נועדה גם לתפוס מצבים של ניגודי עניינים שלפי אנשי המקצוע יש ברשויות מקומיות הרבה פעמים בעיות של ניגודי עניינים.

<שי סומך: זאת אומרת, יכול להיות שאדם כשיר אבל יש לו בעיה של ניגוד עניינים.

אלי אלאלוף: כשאתה אומר ניגוד עניינים, אתה צריך להוכיח.

אלי אלאלוף: איך תוכיח?

<אבי שפירא: איזה מקרים של ניגודי עניינים יש בין רופאי שווקים לרופאי רשויות?

<אבי שפירא: מדובר כאן על רופאי שווקים.

<אבי שפירא: רופאים וטרינרים שעסקו כבר בזה עוד לפני התחולה הזאת.

<אבי שפירא: כלומר, עושים את זה יום יום.

<אבי שפירא: אם יש אדם, לאותו אחד צריך לשלול את ההסמכה שלו באופן כללי אבל לא לרשום את זה בחוק שלם.

<משה רפאלוביץ: ניגודי עניינים, זה במפעל מסוים ולא בשווקים.

<שי סומך: יש סעיף שמאפשר לבטל את הסמכות של הרשות המקומית לפקח בשווקים אם העובדים לא מתאימים והכוונה הייתה גם לבחון ניגודי עניינים בשווקים.

<שי סומך: הנוסח הזה היה בהתאם לדברים שאמרתם שיש ניגודי עניינים לפעמים גם בשווקים.

<משה רפאלוביץ: לא.

<שי סומך: רק במפעלים?

<נעה בן שבת: אדוני, רוצים לקדם את ההסתייגות ולהגיד במקום שאינם מתאימים, שאינם כשירים?

<שי סומך: אינם עומדים בתנאי הכשירות.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: מקובל?

איציק שמולי: אין בעיה.

<ענת מימון: אפשר להצביע על ההסתייגות לשנות את זה לתנאי כשירות.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – פה אחד

אלי אלאלוף: ההסתייגות התקבלה.

<ענת מימון: ההסתייגות השנייה של הרשימה המשותפת הייתה לקבוע שכל הרופאים יהיו עובדי רשות מקומית בלי שבשווקים יהיו עובדי תאגיד שיפקחו.

יעל גרמן: אבל עבדאללה כרגע ירד ממנה.

יעל גרמן: הסכמנו לנוסח של נעה.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת אבו מערוף מבקש להסיר את ההסתייגות השנייה.

<נעה בן שבת: נוסח הסעיף יהיה: "מצא המנהל כי הרשות המקומית אינה מציעה די מועמדים לרופאים וטרינרים מוסמכים לפקח בשווקיה או שהיא מציעה מועמדים שאינם עומדים בתנאי הכשירות לצורך מינויים לרופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים, רשאי הוא להורות לפי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית ולאחר שניתנה לרשות המקומית הזדמנות להשמיע את טענותיה, כי מבין עובדי התאגיד יהיו רופאים וטרינרים שיהיו מוסמכים לפקח בשווקיה של הרשות המקומית".

<נעה בן שבת: אדוני, אפשר להצביע על סעיפים 222 ו-223.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 222 ו-223?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף– פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: 224.

<נעה בן שבת: מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים הנדרש בשווקים מנהל היחידה הווטרינרית יורה על מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים הנדרשים במדינה, לפי ניהול סיכונים, בהתחשב במספר אתרי המכירה במדינה שנדרשת לגביהם ביקורת תקופתית ובסוגי מוצרי הבשר שהם מוכרים, ובתדירות הביקורת שיורה עליה בין היתר בהתאם לסיכון הנשקף מהמזון לבריאות הציבור.

<נעה בן שבת: מנהל היחידה הווטרינרית יורה על מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים בכל רשות מקומית, בהתחשב בחלקם היחסי של מספר אתרי המכירה ברשות המקומית שנדרשת לגביהם ביקורת תקופתית, ובתדירות הביקורת שהורה עליה כאמור בסעיף קטן (א).

<נעה בן שבת: הערה ניסוחית.

<נעה בן שבת: אני מבקשת, אם אפשר לבקש מהוועדה, שתסמיך אותנו לנסח.

<נעה בן שבת: אני מניחה שיהיו כאן הרבה תיקוני נוסח.

<נעה בן שבת: אני רוצה גם להגיד שכאן לגבי הנושא של מתי אנחנו אומרים רופא מוסמך בשווקים ומתי אנחנו קוראים לו מוסמך באתרי המכירה, זה למשל תיקון נוסח שלא מבטא שום דבר חוץ מאשר נוסח ואנחנו מבקשים שיסמיכו אותנו.

אלי אלאלוף: חברי הכנסת, יש לכם הסכמה?

שולי מועלם-רפאלי: תיקוני נוסח שלא משנים מהות.

עבדאללה אבו מערוף: בסדר.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: יש אישור.

<נעה בן שבת: אנחנו בהוראות כלליות לעניין מינוי רופאים וטרינרים מוסמכים.

<נעה בן שבת: 225.

<נעה בן שבת: תקנות למינוי והסמכה של רופא וטרינר מוסמך השר רשאי להתקין תקנות בדבר דרכי המינוי וההסמכה של רופאים וטרינרים מוסמכים במפעל ובשווקים, לרבות לעניין שינוי במינוי או בהסמכה.

<נעה בן שבת: סעיף 226 נמחק.

<נעה בן שבת: הייתה מגבלה של מינוי ל-12 חודשים והיא נמחקה.

<נעה בן שבת: 227.

<נעה בן שבת: תנאי כשירות של רופא וטרינר מוסמך כל הרופאים הווטרינרים שמונו או שהוסמכו לפי תת סימן זה, חייבים לעמוד בתנאי הכשירות וההכשרה שנקבעו לפי סעיף 32לט לחוק הרופאים הווטרינרים.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע עד כאן.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על אישור הסעיפים מסעיף 224 עד סעיף 227.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים– פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: סעיף 228 מדבר על הנסיבות בהן אפשר לבטל מינוי של רופא וטרינר מוסמך.

<נעה בן שבת: הסעיף מאפשר למנהל היחידה הווטרינרית, לאחר שנתן לרופא וטרינר מוסמך הזדמנות להשמיע את טענותיו, לבטל את המינוי ולעניין רופא וטרינר מוסמך שהוסמך על ידי מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, הוא מאפשר לו לבטל את ההסמכה שלו לתקופה שיורה או לצמיתות.

<נעה בן שבת: זה יכול להיות זמני או קבוע, אם הוא מצא שהרופא הווטרינר המוסמך אינו ממלא את חובותיו לפי פרק זה או שהוא פעל באופן שגרם לסכנה לבריאות הציבור או שהוא אינו עומד בתנאי הכשירות שנקבעו לפי סעיף 32לט לחוק הרופאים הווטרינריים.

<שי סומך: כשירות והכשרה.

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: כשירות והכשרה.

<ענת מימון: יש לנו הסתייגות של סיעת מרצ וסיעת הרשימה המשותפת.

<ענת מימון: ההסתייגות אומרת שמנהל היחידה הווטרינרית צריך לפנות לאותו רופא, להתריע בכתב בפניו, לתת לו 14 ימים להשמיע את טענותיו בכתב ורק אז ניתן יהיה לבטל את המינוי אבל גם אז הביטול יהיה לתקופה שיורו עליה לצורך ביצוע הכשרה מקצועית נוספת או לצמיתות.

<ענת מימון: כלומר, רוצים לציין במפורש את האפשרות שההשעיה תהיה לצורך ביצוע הכשרה מקצועית נוספת וגם שתינתן לו התראה לפני.

אלי אלאלוף: אבל בסעיף הנוכחי אין נושא של הכשרה מקצועית.

<ענת מימון: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: אבל ממילא גם בסעיף שעכשיו כתוב בלי ההסתייגות יש כאן אפשרות שנותנים לו להשמיע את טענותיו.

עבדאללה אבו מערוף: לפי דעתי אי אפשר לפטר בכלל ולא רק ברפוא בלי התראה.

איציק שמולי: שאלנו בדיונים ואמרו לנו שזה חלק מהנוהל הרגיל.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: זה עלה בדיון.

שולי מועלם-רפאלי: חלק מהנוהל לשטוח את טענותיו כפי שכתוב כאן, זה שמתרים בפניו.

שולי מועלם-רפאלי: כך זה בעולם שלנו.

שולי מועלם-רפאלי: לא פתאום נוחתים עם נבוט על מישהו.

עבדאללה אבו מערוף: את זה אני אומר.

שולי מועלם-רפאלי: הם אומרים שממילא זה קיים.

<ענת מימון: הם רוצים שתהיה ההתראה בכתב ושגם הוא יוכל להשמיע את טענותיו בכתב.

שולי מועלם-רפאלי: איך זה נעשה היום?

<נדב גלאון: יש שימוע על פי כללי הנציבות ואין פיטורים בלי שימוע ובלי אפשרות להסביר.

אלי אלאלוף: לפני השימוע הכול בכתב?

אלי אלאלוף: יש משהו בכתב או רק בטלפון?

<נדב גלאון: יש הזמנה מסודרת לשימוע.

אלי אלאלוף: איך יוצאת ההזמנה?

עבדאללה אבו מערוף: צריך לנהוג כאן לפי הכללים.

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: לפי כללי הנציבות.

<אבי שפירא: מדובר כאן לא על פיטורים אלא על ביטול מינוי.

<אבי שפירא: מדובר על מינוי כרופא מוסמך לצורך ביצוע התפקיד.

<אבי שפירא: מדובר על מינוי מקצועי.

<אבי שפירא: מכיוון שלא מדובר על פיטורים שלזה יש בוודאי איזה שהם כללים ויש חקיקה בנושא עבודה וכולי, מדובר על איזושהי פעולה שהווטרינר עשה, אולי פעולות או משהו כזה, שהגורם המקצועי שמוסמך ויודע בוודאי מה צריך לעשות חושב שנעשו שלא כהלכה.

<אבי שפירא: בסעיף הזה באים ומראש מניחים שנותנים פטיש בראש.

<אבי שפירא: אנחנו אמרנו שאנחנו חושבים שההצעה כאן היא הגיונית וסבירה ולא בהכרח הפתרון הוא השעיה או הרחקה.

<אבי שפירא: מכיוון שזה נושא מקצועי, אולי בסך הכול צריך הכשרה מקצועית נוספת כדי שהוא יוכל לבצע את מינויו כנדרש ובוודאי שאני לא מבין מה נגרם כאן

<אבי שפירא: אם נותנים לו את ההודעה בכתב עם נימוקים ולא בצורה שלפעמים מתבצעת באמירה ובדילוג על נהלים מסודרים.

<אבי שפירא: כדאי שזה יהיה מסודר.

שולי מועלם-רפאלי: אני אשאל שוב את אנשי המשרדים.

שולי מועלם-רפאלי: כאשר זה שינוי במינוי ולא הפיטורים שזה כאילו מה שהיה נשמע קודם עת דיברנו על זה, איך זה מתבצע היום?

<נדב גלאון: היושב לצדי בארבע השנים האחרונות שמע או נתן שימועים ל-22 מפעילים ורופאים מפקחים.

<נדב גלאון: יש נוהל ברור לגמרי.

<נדב גלאון: הוא לא עושה את זה גם בלי ייעוץ משפטי של משרד החקלאות.

<נדב גלאון: יש לזה נוהל.

<נדב גלאון: אם פה ושם מישהו נתן איזו הנחיה ללכת הביתה, זה לא היה על פי הנוהל, אבל זה לא קשור לעניין.

<אבי שפירא: אבל זה נעשה.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לתת דוגמה מהעולם המקצועי שלי.

שולי מועלם-רפאלי: כשאני קוראת לאחות אחראית בבית חולים שאני חושבת שצריך להפסיק לה את המינוי כאחות אחראית, זה זהה.

שולי מועלם-רפאלי: נכון?

<נדב גלאון: זאת אותה נציבות.

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק.

שולי מועלם-רפאלי: יש כללים מאוד ברורים לזה.

<אבי שפירא: לגבי רופאי השווקים זה בכלל לא קיים.

<אבי שפירא: הוא מדבר על רופאים של פיקוח בבתי מטבחיים, משחטות ומפעלי ייצוא.

<אבי שפירא: אני חייב להגיד שאולי יש נהלים אבל אני לא ראיתי אותם.

<אבי שפירא: אנחנו מדברים כאן על קבוצה שלמה של עובדים שיוסמכו לפי החוק החדש ומן הראוי לקבוע לפחות כמה כללים מאוד מנחים שיהיו רשומים בחוק.

אלי אלאלוף: אבל אם זה בעקבות מצב חירום.

אלי אלאלוף: אם נתחיל בהתכתבויות 14 ימים ועוד 14 ימים.

אלי אלאלוף: חבר'ה, יש כאן סכנה בשטח.

אלי אלאלוף: אני חושב שהממונה רשאי להפסיק את העבודה באופן מידי ואז יש זמן לשימוע וכולי.

<משה רפאלוביץ: אם זה חירום, זה בסדר.

אלי אלאלוף: אם זה חירום, אי אפשר להשאיר את זה מתמשך.

<משה רפאלוביץ: אני מקבל את מה שאמרת, אדוני.

<משה רפאלוביץ: אם זה מקרה חירום, אנחנו לא נגד הדבר הזה.

<משה רפאלוביץ: אנחנו מכירים מקרי חירום כאלה ואנחנו לא נגד הדבר הזה.

<משה רפאלוביץ: אבל צריך להגיד שקבוצה גדולה שעוסקים בה כאן, הם אינם כפופים לנציבות שירות המדינה.

<משה רפאלוביץ: כשאומרים רופאי רשויות, הם אינם חלק מנציבות שירות המדינה.

<משה רפאלוביץ: לכן הדבר שהוא מובן מאליו שעושים שימוע לפני שנותנים לבן אדם פטיש בראש, מבקשים שזה יהיה מוכנס כאן בפנים כדי שזה יהיה ברור וכדי שלא נחרוג המדבר הזה.

אלי אלאלוף: כתוב שיש לו שימוע.

<נעה בן שבת: ההזדמנות להשמיע את טענותיו, זה קיים.

<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שעובדי התאגיד הם גם כפופים לכללי המשמעת של שירות המדינה כך שממילא עם עובדי התאגיד אין בעיות.

<נעה בן שבת: עובדי הרשויות, יכול להיות שיהיו בעיות אבל יש כאן הזמנה לשימוע.

<נעה בן שבת: אני דווקא חושבת שלפעמים אנשים מרגישים לא בנוח כאשר השימוע נכפה עליהם בכתב כי הם לא מקבלים את ההזדמנות להשמיע את הדברים שכואבים להם.

<נעה בן שבת: לפעמים שימוע בעל פה נחשב יותר.

<נעה בן שבת: אפשר לכתוב להשמיע את טענותיו.

<נעה בן שבת: אם רוצים לכבול אותם בכתב או להגיד בכתב או בעל פה או לבקשתו גם בעל פה.

<נעה בן שבת: כאן אפשר להגיד שאפשר לעשות את זה לאחר ששקלו את האפשרות לתת לו אפשרות להשלמת הכשרה מקצועית.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה דבר שיהיה חובה לשקול אותו כשיקול ולא חייבים יהיו לשלוח אותו.

<נעה בן שבת: ישקלו אתה אפשרות לשלוח אותו להשלמת הכשרה מקצועית.

<אבי שפירא: אנחנו מקבלים.

<נעה בן שבת: אולי צריך להתייחס לנושא שאדוני הציע, מה קורה במקרה חירום, האם אז אפשר לוותר על חובת השימוע.

אלי אלאלוף: לא, לא לוותר.

אלי אלאלוף: להפסיק את התפקוד שלו מיידית ולתת לו זמן לשימוע.

<קריאה: מקובל.

אלי אלאלוף: אני מציע שתתקנו את הסעיף.

<נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו אומרים בכתב או בעל פה להשמיע את טענותיו.

אלי אלאלוף: כמקובל בשירות הציבורי.

<נעה בן שבת: אם אנחנו אומרים כמקובל, אנחנו לא צריכים לומר זאת.

<נעה בן שבת: נעשה את זה בכתב או בעל פה?

יעל גרמן: ו/או בעל פה.

<שי סומך: הנוסח הזה מופיע בהרבה מאוד מקומות בחקיקה.

<שי סומך: לא ראיתי מקום שכתוב בו בכתב או בעל פה.

<שי סומך: זה ברור שאם נותנים הזדמנות, הוא יכול להשמיע את דברו בעל פה.

אלי אלאלוף: מה זה יזיק אם נהיה חדשניים?

אלי אלאלוף: אני בעד לכתוב.

<נעה בן שבת: הנושא של ההכשרה מקצועית נוספת, אנחנו מוסיפים את זה כשיקול ואת ההזדמנות לטעון את טענותיו.

<נעה בן שבת: אמרנו שהוא יכול לטעון את טענותיו בכתב או בעל פה.

<ענת מימון: יש את העניין של 14 ימים.

<ענת מימון: אפשר להצביע על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות –

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא נתקבלה.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 228?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף– פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת ישראל אייכלר.

<נעה בן שבת: 229.

<נעה בן שבת: מינוי רופא וטרינר מוסמך מבין עובדי המדינה או הרשות המקומית על אף ההוראות לעניין מינוי רופאים וטרינרים מוסמכים, מבין עובדי התאגיד, במפעל או בשווקים כאמור בסעיפים 219, 221 ו-222, מצא השר כי קיים צורך בהסמכת רופאים וטרינרים נוספים, רשאי הוא, בהסכמת שר האוצר, להתיר למנהל היחידה הווטרינרית למנות לפי הסעיפים האמורים, לתקופה שיקבע, רופאים וטרינרים מוסמכים במפעל או בשווקים מבין עובדי רשות מקומית שבתחומה מתבצע הפיקוח, אם ניתנה לכך הסכמת הרשות המקומית, לפי החלטת המועצה, או מבין עובדי המדינה.

<מירה סלומון: בסעיף קטן (א), ההפניה היא לסעיפים 219, 221 ו-223 מכיוון שסעיף 222 מדבר על עובדי הרשות המקומית ולא על עובדי התאגיד.

<נעה בן שבת: בסדר.

<מירה סלומון: בשונה מהמצב שבו רשות מקומית נדרשת להחליט אם היא לוקחת על עצמה את עבודת קבלן הביצוע של התאגיד או שהיא מעבירה את העבודה, שם באמת נכון יהיה לקבוע שהדבר הזה ייעשה באישור מועצה, כאן מדובר בתגבור של עובדי התאגיד שכבר עובדים שם ואנחנו רק מתגברים אותם באמצעות עובדים קיימים שלנו.

<מירה סלומון: לכן כאן זה המקרה הרגיל שלנו של הסמכת מפקחים שלא מצריך אישור מועצה בנפרד.

<מירה סלומון: זה לא משהו שיש לו משהו מיוחד.

<מירה סלומון: זה דבר שדווקא מצריך דינמיות.

<מירה סלומון: לכן לדעתנו צריך להיות לדעת הרשות המקומית ללא אישור המועצה ולא לפי החלטת המועצה.

יעל גרמן: מה עמדת איגוד הווטרינרים?

<משה רפאלוביץ: אנחנו מקבלים את העמדה הזאת.

<נעה בן שבת: אבל מי מבקש?

<נעה בן שבת: מי מחליט שהוא בעצם רוצה לתרום את העובדים הווטרינרים?

<מירה סלומון: לפי פקודת העיריות, רשות מקומית עובדת באמצעות העומד בראשה.

<מירה סלומון: ראש הרשות המקומית בוודאי יתייעץ עם שומרי הסף שזה הגזבר, שזה היועץ המשפטי, שאלה אנשי המקצוע דווקא ולא נבחרי הציבור הפוליטיים.

<נעה בן שבת: אפשר להוריד את המלים "לפי החלטת המועצה" ולהשאיר את זה רשות מקומית.

<מירה סלומון: פקודת העיריות קובעת שרשות מקומית פועלת באמצעות העומד בראשה אלא אם כן יש דברים ספציפיים שמצריכים אישורי מועצה.

<מירה סלומון: לכן, כפי שציינתי, ראוי דווקא לשמר את הדינמיות הזאת ושראש הרשות המקומית יתייעץ בשומרי הסף שלו ולא בנבחרי הציבור הפוליטיים שלו.

יעל גרמן: אם הווטרינרים לא דואגים, זה בסדר.

<מירה סלומון: מדובר אך ורק בתגבור ולא בהעברה.

<אבי שפירא: אמרנו שאכן יש צדק בעניין אבל אם אני צריך לייצג רופאים וטרינרים שעובדים ברשויות המקומיות ונתונים להחלטה כזו או אחרת דווקא של ראש הרשות ברשויות מסוימות, רצוי שיהיה איזשהו מנגנון בנוסף לראש הרשות.

<משה רפאלוביץ: אנחנו חוזרים בנו ממה שאמרנו.

אלי אלאלוף: אכן זה שונה ממה שסיכמנו.

<מירה סלומון: אני רק רוצה להסביר את ההבחנה, ברשותכם.

<מירה סלומון: אנחנו לא מדברים על הסיטואציה הראשונה בה רשות מקומית מחליטה אם היא מבצעת את כל העבודה הזאת בתאגיד באמצעות העובדים שלה או שלא באמצעות העובדים שלה.

<מירה סלומון: זה דבר שסוכם וברור שהוא באישור מועצה.

<מירה סלומון: אנחנו מדברים על מצב שבו הרשות המקומית כבר בחרה והתאגיד כבר עובד ברשות המקומית.

<מירה סלומון: לא עובדי הרשות המקומית אלא התאגיד.

<מירה סלומון: התאגיד אומר שיש איזשהו פלונטר שצריך לפתור ולצורך כך צריך תגבור זמני או תגבור קבוע בעובד אחד או בעובד שני שכבר נמצא ברשות המקומית וכבר עובד ברשות המקומית ללא קשר לתאגיד.

<מירה סלומון: זה הסעיף.

<מירה סלומון: אז אנחנו אומרים שנכון שתהיה דינמיות.

אלי אלאלוף: עכשיו הבנו.

יעל גרמן: אני בהחלט מבינה את הדברים אבל אני רוצה להזכיר לך אדוני היושב ראש וגם לכל אלה שהיו כאן בישיבות שאנחנו דאגנו מאוד מאיזושהי החלטה שרירותית של ראש הרשות להיפטר מעובד כזה או אחר.

<מירה סלומון: הוא לא מעביר עכשיו את העובד לתאגיד אלא הוא מתגבר באמצעות עובד שלו שנשאר עובד שלו.

<מירה סלומון: הסעיף הזה לא מדבר על העברה.

שולי מועלם-רפאלי: מה מפריע לראש הרשות אם תהיה החלטת המועצה?

<מירה סלומון: אנחנו מכירים הרבה מאוד חקיקה שונה שקיימת בנושא הזה.

<מירה סלומון: כאשר מדברים על סמכויות מקבילות שנמצאות לרשות המקומית ולמדינה.

<מירה סלומון: הייתה פעם תפיסה שבאמת המועצה של הרשות המקומית היא זו שצריכה לאשר סיטואציות כאלה.

<מירה סלומון: בהמשך הובן שהדבר הזה מעכב כי זה מצריך אישורי מועצה, צריכות להיות התכנסויות של המועצה.

<מירה סלומון: כאשר מדובר בסך הכול בעובד קיים שנותנים לו הסמכה נוספת, בסך הכול כתב מינוי נוסף אבל הוא נשאר במערכת, תנאיו לא משתנים.

<מירה סלומון: דווקא כאן חשוב לשמר את הדינמיות.

יעל גרמן: יש איזונים ובלמים וזה באמת בין ראש המועצה לבין המועצה בה יש אופוזיציה והיא גם מסתכלת על הדברים אחרת.

יעל גרמן: אלה האיזונים והבלמים בכל המערכת המוניציפאלית.

יפעת שאשא ביטון: כן, אבל בסוף התוצאה ידועה מראש כי הקואליציה מצביעה בעד והאופוזיציה מצביעה נגד.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו בעצם מעכבים את התהליך.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, חוץ מעיכוב כאן, אני לא רואה שום תועלת.

יעל גרמן: לא.

יעל גרמן: זה פתח לאחר מכן.

יעל גרמן: אם באמת הקואליציה תצביע בעד והאופוזיציה נגד והאופוזיציה תחשוב שזה לא ראוי, היא תפנה לבית המשפט ולעובד תהיה הגנה.

אלי אלאלוף: זאת הייתה אזהרה של חבר הכנסת איימן.

אלי אלאלוף: הוא אמר לנו שיש להם רשויות שיתנכלו לעובדים ולכן יגידו, קחו אותו ואחר כך תחפש את מי שיחזיר אותו.

אלי אלאלוף: אני חושב שזאת החלטה כל כך כבדה.

אלי אלאלוף: תשעים אחוזים מראשי הרשויות הם טובים אבל עשרה אחוזים יעשו צרות לעובד ולמערכת.

אלי אלאלוף: לכן הצענו מהתחלה לקבוע שלא רק שלא מספיק הנהלה אלא מועצה כדי שאולי יהיה דיון ציבורי.

אלי אלאלוף: אני חוזר ומציע שנישאר עם זה.

יפעת שאשא ביטון: אם זה הסיפור, הייתי מחפשת פתרון אמיתי.

אלי אלאלוף: אין לנו אפשרות אחרת.

אלי אלאלוף: הגוף הסטטוטורי היחיד שיכול להשפיע, זאת המועצה.

אלי אלאלוף: לא ההנהלה.

אלי אלאלוף: אני מסכים אתך שהקואליציה תצביע אוטומטית אבל כאן אנחנו מביאים את הפתרון.

אלי אלאלוף: זה שיווי משקל שמאפשר לעמוד מול ההחלטה השרירותית של ראש הרשות.

אלי אלאלוף: אני הייתי מעדיף להשאיר את זה כך.

<מירה סלומון: חב הכנסת איימן דיבר על מצב בו העובד מפסיק להיות עובד של הרשות המקומית והופך להיות עובד של התאגיד.

<מירה סלומון: זה דבר שנעשה באישור מועצה ועל זה אנחנו לא מדברים.

<מירה סלומון: כאן המצב הוא מצב אחר.

<מירה סלומון: התאגיד נמצא ברשות המקומית, עובדי התאגיד מפקחים ברשות המקומית אבל יש להם מצב של מצוקה ואין להם עובדים והם מבקשים תגבור מעובדי הרשות המקומית שנשארים עובדי הרשות המקומית.

<מירה סלומון: זסאת הסיטואציה שמתוארת בסעיף הזה.

אלי אלאלוף: תודה על ההסברים המנומקים.

יעל גרמן: אמרנו שהווטרינרים הם לא חפץ.

אלי אלאלוף: כל נושא הביטוח, כל נושא תנאי העבודה, כל נושא החופשות.

אלי אלאלוף: איך אפשר לקבל החלטה פזיזה כזאת על עובד?

<נעה בן שבת: סעיף (ב) נשאר כפי שהיה.

<נעה בן שבת: אנחנו ממשיכים בסעיף 230.

<נעה בן שבת: 230.

<נעה בן שבת: נקיטת פעולות פיקוח במפעל רופא וטרינר מוסמך במפעל יאמת את יישומה של תכנית בטיחות המזון במפעל, ובכלל זה יפקח על אלה: תנאי התברואה במפעל.

<נעה בן שבת: בטיחות מוצרי הבשר וחומרי הגלם.

<נעה בן שבת: שלמות האריזה ותהליכי סימונה.

<נעה בן שבת: אחסון מוצרי בשר.

<נעה בן שבת: הובלת הבשר מאתר הייצור לדרכי השיווק.

<נעה בן שבת: סעיף 231 מחייב רופא וטרינר מוסמך היות במפעל בתדירות שיורה עליה מנהל היחידה הווטרינרית לפי ניהול סיכונים.

<נעה בן שבת: הוא מנתח את הסיכונים הקיימים לבריאות הציבור מהמפעל ומהמזון.

<נעה בן שבת: 232.

<נעה בן שבת: נטילת דגימות מזון רופא וטרינר מוסמך במפעל ייטול דוגמאות של מזון ויבצע בדיקות, יידע את המפעל לגבי תוצאות הבדיקות וינהל רישום של תוצאות הבדיקות שביצע והכול לפי הוראות מנהל היחידה הווטרינרית שיפורסמו באתר האינטרנט.

<נעה בן שבת: המפעל יישא בהוצאות הבדיקות ונטילת הדוגמאות תהיה ללא תשלום.

<נעה בן שבת: אפשר ליצור איזשהו קשר להוראות הכלליות לגבי הפיקוח ולהגיד שזה לא גורע מההוראות שנקבעו בסימן ט' לגבי המפקח.

<אלי גורדון: אם אפשר להוסיף קיום תהליך סימונם.

<אלי גורדון: כדי לתאר את המצב בצורה נכונה, אנחנו מבקשים להוסיף את "קיום תהליך סימונם".

<נעה בן שבת: בסדר.

<נעה בן שבת: שלמות האריזה וקיום תהליכי הסימון.

<אלי גורדון: כן.

<אלי גורדון: סימונם.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיפים 229 עד 232.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 229 עד 232?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים– פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו פה אחד.

אלי אלאלוף: אנחנו יוצאים להפסקה עד שעה 17:15.

אלי אלאלוף: אנחנו מחדשים את הישיבה.

<נעה בן שבת: סעיף 333.

<נעה בן שבת: אני אקרא רק את התיקונים.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על פיקוח על הוצאת תעודת משלוח למוצר בשר.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על החלטה של הווטרינר מתי הוא יכול לאשר הוצאה של תעודת משלוח למוצר בשר.

<נעה בן שבת: המקרה האחד הוא כאשר הוא מעוניין לבצע בדיקה של המשלוח.

<נעה בן שבת: אפשרות אחרת היא שהוא מצא שהתקיים אחד מאלה: קיימת אי התאמה לתכנית בטיחות מזון, באופן העלול לפגוע בבטיחות מוצר הבשר.

<נעה בן שבת: מוצר הבשר אינו ראוי למאכל אדם או אינו עומד בדרישות הדין.

<אלי גורדון: מקובל.

<נעה בן שבת: רכב ההובלה אינו עומד בדרישות סעיף 213 או בדרישות לפי חקיקת המזון.

<נעה בן שבת: בפסקה (4) יש מצב סירוב בגלל נקודת המכירה ופסקה (5) היא סירוב בגלל אי תשלום האגרה.

<נעה בן שבת: סעיף 234 יש את אישור הוועדה לקבוע כי הוצאת בשר מסוג מסוים מחייבת קבלת תעודה וטרינרית.

<נעה בן שבת: בסעיף 234(ב) אנחנו אומרים ש"רופא וטרינר מוסמך המפקח במפעל שניתן לגביו צו כאמור בסעיף קטן (א), יבדוק את מוצר הבשר ואם מצא כי הוא ראוי למאכל אדם יחתום טרם הוצאת מוצר בשר ממפעל כאמור, על תעודה המעידה על הבדיקה ועל תוצאותיה".

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) אומר שאם ניתן צו כאמור לגבי המפעל, הרופא הווטרינר יסרב לחתום על תעודה וטרינרית אם התקיימה אחת מהנסיבות השוללות מתן תעודת משלוח למוצרי בשר או אם לא התקיים תנאי לחתימה על התעודה כפי שנקבע בצו כאמור בסעיף קטן (א).

<נעה בן שבת: סעיף 235, סעיף של דיווח למנהל היחידה הווטרינרית בידי רופא וטרינר מוסמך במפעל.

<נעה בן שבת: אני מציעה שגם כאן נכתוב שזה לא גורע מהסמכויות לפי פרק ט', חובת הדיווח שנקבעה שם על ידי מפקחים.

<משה רפאלוביץ: שאלת הבהרה.

<משה רפאלוביץ: אני לא בטוח שהבנתי נכון לגבי 233(3) את ההצעה שהייתה שם.

<נעה בן שבת: רכב ההובלה אינו עומד בדרישות סעיף 213 או בדרישות לפי חקיקת המזון.

<נעה בן שבת: זה התיקון.

<משה רפאלוביץ: יש דרישות למשל לפי תקנות של משרד הכלכלה.

<משה רפאלוביץ: אני חושב שצריך לשמור גם על זה כאן.

<אלי גורדון: זה תקן ישראלי .

<משה רפאלוביץ: כן.

<ינון יוני: תקן 1291.

<משה רפאלוביץ: וחוק רישוי עסקים.

<אלי גורדון: 10(א).

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על סעיף 233, 234 ו-235.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה.

<נעה בן שבת: סעיף 236 מדבר על חובת הפיקוח של רופא וטרינר מוסמך.

<נעה בן שבת: בפסקה (3) מוצע לשנות במקום מה שנאמר כאן, אריזת מוצרי הבשר וסימונם, לומר "שלמות האריזה וקיום תהליכי סימון המזון", כפי שנאמר קודם לכן.

<נעה בן שבת: בפסקה (7) אנחנו מדברים על עקיבות.

<נעה בן שבת: אני חושבת שהתיאור נמצא בתוך העקיבות ולכן מציעים להוריד את התוספת.

<ינון יוני: כן.

אלי אלאלוף: יירשם עקיבות בלי המילה תיעוד.

<נעה בן שבת: בפסקה (2) אנחנו אומרים בטיחות מוצרי המזון ולא מדברים על איכות ולא מדברים על חומרי הגלם כי חומרי הגלם ממילא, אם הם מבשר, הם מוצרי בשר.

<נעה בן שבת: בסעיף 237 יש חובה לבצע ביקורת בתדירות שיורה עליה מנהל היחידה הווטרינרית.

<אלי גורדון: בסעיף 236 היינו רוצים לציין, אני אומר מה אנחנו מציעים ואחר כך אני אסביר את ההיגיון.

<אלי גורדון: "רופא וטרינר מוסמך בשווקים יפקח על קיומם של אלה".

<אלי גורדון: משמעות הדבר שכאילו הוא צריך לעשות 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, לא משנה כמה סעיפים.

<אלי גורדון: יתכן מאוד שהוא יתמקד באחת הנקודות ואיכשהו זה צריך לבוא לידי ביטוי אלא אם כן זה משתמע מהנוסח שהכוונה היא אחת מהפעילויות הנקובות.

שולי מועלם-רפאלי: הוא לא צריך לעשות את כל שבעת הדברים.

<ינון יוני: לא.

<ינון יוני: בין אלה.

<אלי גורדון: בדיוק.

<אלי גורדון: שלא יישמע שכל ביקורת צריכה להתמקד בזה.

שולי מועלם-רפאלי: אני לא חושבת שזה משתמע.

<ינון יוני: אלא אם כן כתוב בין אלה.

<נעה בן שבת: הוא צריך לפקח על אלה.

<אלי גורדון: אם משתמע מזה שהוא יכול להתמקד בביקורת אחת בתנאי תברואה ובביקורת שנייה בבדיקת רכב הובלה או הובלת מוצר בשר, אין עם זה בעיה.

<נעה בן שבת: אני חושבת שעדיף להשאיר את זה בנוסח הזה ולא להגיד כולם או חלקם.

<ינון יוני: לא.

<ינון יוני: מבין אלה.

<נעה בן שבת: אתה לא מסתפק בזה שהוא יבדוק רק תנאי תברואה.

<אלי גורדון: צודקת.

<שלמה שלי עינב: לפסקה (3) בסעיף 236.

<שלמה שלי עינב: דיברת, גברתי, על שלמות אריזת המזון.

<שלמה שלי עינב: יש הרבה פעמים שאנחנו רואים בשווקים אריזות מזון שאינן תואמות את החוק.

<שלמה שלי עינב: אם אני אאלץ לפקח רק על השלמות שהאריזה עצמה אינה תקינה, חטאתי כאן למה שאנחנו מנסים לחוקק.

<אלי גורדון: שלמות אריזה היא גם שלמות.

<אלי גורדון: אתה יודע לבדוק ברמה של השף בשטח?

<שלמה שלי עינב: לא.

<שלמה שלי עינב: אבל ברמת אדם שלקח וזרק בתוך חתיכת קרטון כמה סטייקים וסגר אותם, את אריזה שאיננה תקינה בעיניך ובעיני.

<אלי גורדון: בחקיקת המזון בין היתר יש הגדרה של מהי האריזה.

<אלי גורדון: מבחינתנו זה כלול במסגרת שלמות האריזה.

איציק שמולי: איפה בא לידי ביטוי הסיפור של הטמפרטורה של המוצר?

<אלי גורדון: טמפרטורת המוצר מוגדרת בכל החוקים הפרטניים או התקנות או תקנים שנכללים בכל ההגדרה.

<קריאה: בסעיף 4.

<קריאה: בטיחות המזון.

<אלי גורדון: לא.

<אלי גורדון: הוא שאל ברמה רוחבית.

<אלי גורדון: 2, 4, 3, וגם יכול להיות 5.

<אלי גורדון: תלוי במקטע, היכן עושים את הביקורת.

<נעה בן שבת: סעיף 238 מדבר על נטילת דוגמאות מזון לביצוע בדיקות על ידי הרופא הווטרינר המוסמך.

<נעה בן שבת: גם כאן – כדי למנוע אי התאמה להוראות הכלליות בסימן ט' - נציע שזה יהיה בלי לגרוע מסמכויות הנתונות לו לפי סימן ט'.

<נעה בן שבת: 239.

<נעה בן שבת: פיקוח על העברת מזון לאתר מכירה.

<נעה בן שבת: רופא וטרינר מוסמך בשווקים לא ירשה להעביר מוצר בשר לאתר מכירה, במקרים אלה: ניתן לגבי אתר המכירה צו הפסקה לפי סעיפים 16, 17, 20, 22א לחוק רישוי עסקים.

<נעה בן שבת: הרופא הווטרינר כאמור מצא שהעברת מוצר הבשר עלולה לסכן את בריאות הציבור.

<נעה בן שבת: לא הרשה רופא וטרינר מוסמך להעביר מוצר בשר לאתר מכירה כאמור בסעיף קטן (א), יעביר עדכון על כך לאלתר באמצעות המערכת הממוחשבת שהוקמה לפי סעיף 249, ויציין בה סירוב.

<נעה בן שבת: הוראה של רופא וטרינר מוסמך כאמור בסעיף קטן (א)(2) תהיה לתקופה שלא תעלה על 48 שעות ותינתן רק לאחר שהרופא הווטרינר המוסמך נתן לבעל אתר המכירה הזדמנות להשמיע את טענותיו.

<נעה בן שבת: ואולם אם מצא הרופא הווטרינר המוסמך כי השהיית הקביעה עלולה לסכן את בריאות הציבור, רשאי הוא לתתה לאלתר, ובלבד שייתן לבעל אתר המכירה הזדמנות לטעון את טענתיו בהזדמנות הראשונה לאחר מכן.

<נעה בן שבת: לא יעביר אדם את מוצר הבשר לאתר מכירה בניגוד להוראות רופא וטרינר מוסמך לפי סעיף זה.

אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

אלי אלאלוף: ברוכה הבאה.

אורלי לוי אבקסיס: אני מצטערת, אני תוך כדי הצבעות בוועדת הכספים אבל היה חשוב לי גם להספיק לראות מה קורה כאן.

ישראל אייכלר: בסעיף (ג) הוא צריך להשמיע את טענותיו.

ישראל אייכלר: בפני מי?

<נעה בן שבת: בפני הרופא הווטרינר.

<נעה בן שבת: הוא זה שנותן את ההוראה לגבי אתר המכירה ובעצם אוסר להעביר.

ישראל אייכלר: הוא זה שעושה את השימוע?

<נעה בן שבת: הוא עושה את השימוע.

ישראל אייכלר: הוא מחליט אם לקבל או לא?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: העניין הוא שצריכה להיות כאן הוראה מאוד מהירה.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אם זה מסוכן, זה מסוכן.

<נעה בן שבת: סימון הסירוב לאתר המכירה אומר שגם לא מעבירים מזון.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, עוצרים העברת מזון למקום.

<נעה בן שבת: זה נכון שיש לזה הרבה השלכות אבל מצד שני לפעמים, בגלל התנאים התברואתיים הגרועים באותו מקום, זה צריך להיות.

ישראל אייכלר: לכן אפשר להוסיף "ואולם אם מצא שזה דחוף".

ישראל אייכלר: אבל אם זה לא דחוף, לא חוסמים חנות.

<נעה בן שבת: במקור הרופא היה רופא מוסמך שמנהל היחידה הווטרינרית הסמיכו לעניין הסעיף הזה.

<נעה בן שבת: הרופא שנמצא בשווקים היה מדווח לו על המקרה והוא היה עורך את השימוע, אותו רופא שהוא קצת יותר בכיר או בעל סמכות לעניין הזה.

<נעה בן שבת: ההחלטה הייתה לא.

<נעה בן שבת: אפשר לחזור לסדר הזה בסעיף הזה.

<שי סומך: זאת ההצעה המקורית שלנו.

אלי אלאלוף: הווטרינרים, שמעתם?

<אבי שפירא: לא.

ישראל אייכלר: אני מבקש שאם הווטרינר אומר שיש בעיה, ניתנה לבעל אתר המכירה הזדמנות להשמיע את טענותיו, ואני שאלתי בפני מי.

ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יהיה בפני המנהל של הווטרינר, מי שממונה עליו.

ישראל אייכלר: לא יכול להיות מצב שהפקח הוא השופט והוא שומע את השימוע והוא מקבל את ההחלטה במקום אלא אם כן, כמו שכתוב, ואולם אם מצא הרופא המוסמך כי ההשהיה עלולה לסכן את בריאות הציבור, אז אני מבין שהוא נותן מיד החלטה.

ישראל אייכלר: אבל אם זאת לא החלטה לאלתר, הוא הולך לחסום לו את הכול, אז מישהו מעליו צריך לשמוע את הטענות של בעל אתר המכירה.

ישראל אייכלר: למישהו יש התנגדות לדבר כזה?

<אבי שפירא: באופן כללי אין התנגדות אבל צריך לסייג את זה שבמידה ובאמת בעל העסק מעוניין.

<אבי שפירא: לפעמים עומד לפניו אדם ששומע, מסביר לו בדיוק מה הבעיה ובעל העסק מבין היטב שזה מה שצריך להיות.

<אבי שפירא: צריכה להיות האפשרות.

ישראל אייכלר: יש כאן אפשרות.

ישראל אייכלר: ניתנה לבעל האתר הזדמנות להשמיע את טענותיו.

ישראל אייכלר: כאן צריך לכתוב בפני הממונה על הווטרינר.

אלי אלאלוף: יש בזה הגיון.

<משה רפאלוביץ: אנחנו מקבלים את הדבר הזה אבל מדובר על 48 השעות הראשונות ואחרי כן ההחלטה ממילא עוברת לרגולטור.

ישראל אייכלר: אתה יודע מה זה לסגור חנות ל-48 שעות?

<משה רפאלוביץ: לא, זאת לא סגירת חנות.

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית הסבירה לנו מה זה.

<נעה בן שבת: לא מעבירים בשר.

<משה רפאלוביץ: אם עסק נסגר בצו ועל סגירה של צו חלים כל כללי השימוע וכולי.

<משה רפאלוביץ: אם כבר יש צו סגירה, אז מונעים את המעבר של הבשר.

<משה רפאלוביץ: זה אחרי התהליך של הסגירה.

<משה רפאלוביץ: לא מחליטים בשטח.

ישראל אייכלר: כאן מדובר על צו סגירה?

<משה רפאלוביץ: לא.

<נעה בן שבת: ברגע שמסומן סירוב במערכת, אסור ליצרן להעביר למקום הזה בשר.

<אבי שפירא: השאלה מה העילות לסירוב.

<משה רפאלוביץ: סעיף 239(א)(1) ו-(2).

ישראל אייכלר: מוסכם עלינו שאם מצא הרופא הווטרינר כי השהיית הקביעה עלולה לסכן את בריאות הציבור, רשאי הוא לתתה לאלתר.

ישראל אייכלר: זה ברור לי.

ישראל אייכלר: אבל לפני זה הרישא אומרת שתהיה לתקופה שלא תעלה על וכולי, תינתן רק לאחר שרופא וטרינר מוסמך נתן לבעל אתר המכירה הזדמנות להשמיע את טענותיו.

ישראל אייכלר: אני שואל בפני מי הוא צריך להשמיע את טענותיו.

<משה רפאלוביץ: ברשותך, לפני שאני עונה על זה, אני מפנה לאותו סעיף, קצת אחורה.

<משה רפאלוביץ: בסעיף (א) כתוב באיזה מקרים הוא רשאי לסרב להרשות להעביר בשר.

<משה רפאלוביץ: המקרה האחד הוא אם למקום המכירה ניתן כבר קודם לכן צו סגירה.

ישראל אייכלר: זה אחד הדברים אבל יש אפשרות אחרת.

<משה רפאלוביץ: האפשרות השנייה היא שהוא מצא שיש סכנה.

<משה רפאלוביץ: רק בשני המקרים האלה הוא רשאי לסרב.

<משה רפאלוביץ: אם כבר ניתן צו סגירה, על צו הסגירה לא מערערים בפני זה שמונע את העברת הבשר.

ישראל אייכלר: אז למה כותבים שצריך לתת לו הזדמנות להשמיע את טענתיו?

<משה רפאלוביץ: יכול הבן אדם להגיד שכבר ביטלו לו את צו הסגירה.

<משה רפאלוביץ: למשל.

<משה רפאלוביץ: קבעו למישהו צו סגירה ועכשיו ביטלו אותו.

<משה רפאלוביץ: יש מצבים שלעסק ניתן צו סגירה.

ישראל אייכלר: לגבי צו הסגירה, אין שימוע.

ישראל אייכלר: מה שכתוב כאן, השימוע הוא לא בצו סגירה אלא בסעיף (2), הרופא כאמור מצא שהעברת מוצר הבשר עלולה לסכן את בריאות הציבור והוא יכול לסגור אותו אבל הוא צריך לתת לו שימוע.

ישראל אייכלר: אני אומר שאם הוא צריך לתת לו שימוע, שמישהו ישמע והשומע לא יכול להיות הפקח.

<שלמה שלי עינב: אדוני, אם מצא רופא – ואני חושב שאין דין רופא כדין מזכירה או פקח – שמוצר עלול להזיק או אופן ההובלה עלולה להזיק לבריאות הציבור והוא עוצר את ההובלה לאותו עסק ל-48 שעות, יש אחר כך לאותו אדם מקום לגשת ולהתלונן בפני מי שהוא יכול, בפני הרגולטור.

ישראל אייכלר: אז למה כתוב כאן שימוע?

ישראל אייכלר: זה לא מה שכתוב בחוק.

<שלמה שלי עינב: הוא יכול לבקש הסבר או שימוע מדוע לדעת הרופא הבשר הזה עלול להזיק לבריאות הציבור או אופן ההובלה עלולה להזיק והרופא יסביר לו.

ישראל אייכלר: אבל מה זאת זכות השימוע הזאת?

אלי אלאלוף: יש כאן זכות שימוע.

איציק שמולי: אם זכות השימוע היא כלפי הרגולטור, עלול להיווצר כאן עומס ולחץ מטורף על הרגולטור.

איציק שמולי: אני חושב שגם אם מקבלים את הצעתו של חבר הכנסת אייכלר, הנוהל חייב להיות מוגבל למקרים מאוד מאוד מסוימים ולדעתי אין דרך להתמודד עם זה כאן אלא בתקנות, אם הממשלה רוצה.

איציק שמולי: לתת את הזכות הזאת כזכות גורפת להופיע כל שני וחמישי בפני הרגולטור, איך הוא ינהל סיכונים?

ישראל אייכלר: אני לא מדבר על רגולטור אלא על פקיד שהוא קצת יותר גבוה מהפקח.

ישראל אייכלר: אתה יודע מה?

ישראל אייכלר: חבר שלו.

איציק שמולי: אין.

איציק שמולי: לא קיים.

שולי מועלם-רפאלי: יש היררכיה.

ישראל אייכלר: מעל הרופא אין שום דבר?

איציק שמולי: יש את מנהל התאגיד.

איציק שמולי: הם לא יוכלו לעשות את העבודה שלהם.

איציק שמולי: עליהם יעשו כל הזמן אובר רולינג.

שולי מועלם-רפאלי: אולי צריך שוב להסביר את מה שכל הזמן חבר הכנסת שמולי אומר, שיש בחוק הזה הרבה התבססות על אמון ורצון אמיתי של כל מי שנוטל חלק.

ישראל אייכלר: בחוק כותבים שצריך לתת לו שימוע.

ישראל אייכלר: אל תעשו צחוק מאנשים.

<אפרת אביאני: הכלל הרגיל בשימועים בפני רשויות מינהליות הוא שמי שמקיים את השימוע הוא בעל הסמכות.

<אפרת אביאני: זאת אומרת, שימוע חייב להתקיים לפי כללי המשפט המינהלי בפני מי שמוסמך לקבל את ההחלטה.

<אפרת אביאני: כאן מי שמוסמך לקבל את ההחלטה, זה הרופא הווטרינר המוסמך.

<אפרת אביאני: לכן זה חייב להיות הוא זה שמקיים את השימוע.

<אפרת אביאני: כך זה לפי כללי המשפט המינהלי בכל מקום.

<אפרת אביאני: זה בנוסף לכל הדברים האחרים.

<אפרת אביאני: כלומר, זה לא כזה נורא.

אלי אלאלוף: מה אתה אומר, שי?

<שי סומך: אני מסכים לגמרי.

אלי אלאלוף: אם כן, השימוע יכול להתקיים בפני הרופא שקבע שצריך לסגור.

שולי מועלם-רפאלי: אז זה גם יותר זריז.

אלי אלאלוף: זה גם יותר פשוט.

<נעה בן שבת: יש רק רופא אחד בסעיף הזה.

<רוני סורקיס: אני חושב שכמו שקבעו מנגנונים ברפורמה לרישוי עסקים, מנגנוני השגה וכן הלאה, אי אפשר להשאיר את זה כדבר חתום.

<רוני סורקיס: אני לא אומר שזה צריך להיעשות כבדרך כלל אבל צריכה להיות האפשרות לבעל עסק כזה או אחר – מדובר ב-48 שעות ובדרך כלל כאשר קורה דבר כזה, יש לזה השלכות מעבר ל-48 שעות – וחייב להיות מנגנון שבעל עסק יכול לעבור לאינסטנציה מעל ולטעון את טענותיו.

<אפרת אביאני: הוא קיים בחוק.

<נעה בן שבת: בית המשפט לעניינים מינהליים.

<אפרת אביאני: נכון.

<אפרת אביאני: כאשר יש החלטה מינהלית שהתקבלה לאחר שימוע וגם לאחר השימוע בעל העסק מרגיש שנעשה לו עוול, פתוחה בפניו הדרך לעתור בפני בית משפט לעניינים מינהליים.

<אפרת אביאני: כך זה קורה גם היום במשרד החקלאות.

<אפרת אביאני: יש לך גורם אחד, אתה פונה במכתב לפני שאתה נוקט הליך, ואז אתה פונה לבית משפט לעניינים מינהליים אם באמת זה מצב כזה קריטי שמצדיק פנייה.

<אפרת אביאני: אלה המנגנונים שקיימים.

אלי אלאלוף: כבוד הרב אייכלר, אנחנו משתכנעים?

ישראל אייכלר: אני משתכנע שאני לא אפתח חנות בשר.

אלי אלאלוף: אצלנו במסורת שלנו בקהילה יש שלוש מקצועות שלא כדאי להתעסק בהם וזה אחד מהם.

<נעה בן שבת: סעיף 240 הוא דיווח על בדיקות למנהל היחידה הווטרינרית.

<נעה בן שבת: יש שינוי בסעיף קטן (ב): "רופא וטרינר מוסמך בשווקים שהוא עובד התאגיד, יעביר את הדיווח כאמור בסעיף קטן (א) למנהל היחידה הווטרינרית או למי שהסמיכו לכך לפי הוראותיו ורשאי מנהל היחידה הווטרינרית להורות על מסירת דיווחים שונים על ידי סוגי פקחים שונים, לגורמים שונים".

<נעה בן שבת: גם בסעיף הזה נציע שהסמכויות כאן באות בלי לגרוע מהחובות שנתונות לפי הוראות סימן ט'.

<נעה בן שבת: יש הסתייגות לסעיף.

<ענת מימון: סיעת הרשימה המשותפת מבקשת שאם מדובר ברופא וטרינר מוסמך בשווקים שהוא עובד הרשות המקומית, הוא יעביר את הדיווח גם למנהל המחלקה הווטרינרית באותה רשות מקומית ולא רק לתאגיד.

<נעה בן שבת: אני חושבת שהפוטנציאל לדבר הזה נמצא כאן ממילא כי אנחנו אומרים שמנהל יחידה וטרינרית יכול להורות על מסירת דיווחים שונים על ידי סוגי מפקחים שונים, למשל מפקח עירוני לעומת מפקח עובד מדינה, לגורמים שונים.

<נעה בן שבת: הפוטנציאל נמצא כאן.

<נעה בן שבת: השאלה אם רוצים לציין במפורש, כי אז צריך להצביע על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מה אומר משרד המשפטים ומשרד הבריאות?

אלי אלאלוף: אם הפוטנציאל קיים, תרשמו אותו.

<ענת מימון: הבקשה היא להוסיף חובה על רופא וטרינר מוסמך בשווקים שהוא עובד רשות מקומית להעביר את הדיווח גם למנהל היחידה הווטרינרית ברשות המקומית.

<שי סומך: אני חושב שזה יותר עניין של הרגולטור.

<אבי שפירא: זה מידע שיכול לעזור לעבודה.

<ענת מימון: אפשר להוסיף את זה.

<ענת מימון: אין צורך להצביע על ההסתייגות.

<נעה בן שבת: אם זה למנהל, זה לא פשוט.

<נעה בן שבת: ההסתייגות רוצה להגיד שאם זה דיווח של רשות מקומית, זה מועבר למנהל המחלקה הווטרינרית ברשות המקומית אבל אתם לא רציתם את זה אלא רציתם שזה יגיע בכל זאת למעלה, גם אם זה עובר בדרך - - -

<אבי שפירא: אבל זה גם וגם.

<אלי גורדון: הבקשה היא גם וגם.

שולי מועלם-רפאלי: אם הוא עובד התאגיד, הוא מעביר רק לתאגיד ואם הוא רופא של הרשות המקומית, הוא מעביר גם לרשות המקומית וגם לתאגיד?

<אלי גורדון: לא.

<אלי גורדון: הסעיף מדבר על כך שבכל מקרה דיווח צריך להגיע לרגולטור.

<אלי גורדון: אנחנו בדעתה של היועצת המשפטית של הוועדה שלמעשה הסעיף מכיל ונותן מענה גם לאופציה הזאת.

אלי אלאלוף: אבל לכתוב את זה במפורש או לא לכתוב?

<נעה בן שבת: אפשר לכתוב.

<אלי גורדון: אפשר לכתוב.

<אלי גורדון: זה לא מוסיף ולא גורע.

אלי אלאלוף: נכתוב במפורש.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – פה אחד

אלי אלאלוף: ההסתייגות התקבלה.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיף 236 עד סעיף 240, כולל ההסתייגות שהתקבלה.

<ינון יוני: בסעיף 240(א), אם אפשר במקום "בכתב" לומר "באמצעות המערכת הממוחשבת" שכבר תהיה קיימת.

<נעה בן שבת: ידווח באמצעות המערכת הממוחשבת.

<נעה בן שבת: בסדר.

ישראל אייכלר: אבל אפשר להשאיר את המילה בכתב כי הרי לא יגידו במערכת בעל פה.

אלי אלאלוף: התיקון מקובל.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הסעיפים מסעיף 236 עד 240?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: סעיף 241(א) מדבר על סכום האגרה הבסיסי, סכום של 34 אלף שקלים חדשים.

<נעה בן שבת: סעיף 241(ב) מאפשר לשר בהסכמת שר האוצר ובאישור הועדה לשנות את סכום האגרה הבסיסי כאמור בסעיף קטן (א) בהתחשב בין השאר בפרמטרים נוספים, בעלות ההעסקה של רפא וטרינר מוסמך ובעלותה תקורה הכרוכה בהעסקה.

<ענת מימון: יש כאן הסתייגות של סיעת מרצ וסיעת הרשימה המשותפת, אבל אני מניחה שהיא מתייתרת כי הם מבקשים להתחשב בעלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי במפעלים.

<נעה בן שבת: היום הבנתי שזאת טענה של הרופאים הווטרינרים שצריך באמת להתחשב בעלות הכוללת ולא רק בשכר ובעלויות תקורה.

אלי אלאלוף: אני מעדיף להצביע על כך כשיהיו כאן הנציגים.

<ענת מימון: גם לא מצביעים על הסעיף.

אלי אלאלוף: לא מצביעים.

<נעה בן שבת: 242.

<נעה בן שבת: אגרה בעד פיקוח וטרינרי במפעל בעד פיקוח וטרינרי במפעל, ישלם יצרן של מוצר מזון לתאגיד, אגרה חודשית בסכום השווה למכפלת הסכום הבסיסי בהיקף ההעסקה שלף הרופאים הווטרינרים המוסמכים הנדרשים באותו מפעל כפי שהורה מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 220.

<נעה בן שבת: בעד פיקוח וטרינרי במפעל בשעות החורגות משעות העבודה הרגילות, תשולם תוספת לאגרה החודשית האמורה בסעיף קטן (א), בסכום שיקבע השר בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה.

<נעה בן שבת: מעבר לכך, האגרה בעד הפיקוח בשעות העבודה הרגילות היא קבועה וקבענו את הדרך לחשב אותה.

<נעה בן שבת: לעומת זאת, כאשר מדובר בפיקוח מעבר לשעות העבודה הרגילות, מוצע שתהיה תוספת.

<נעה בן שבת: מדובר בלילות, בסופי שבוע, אז תהיה תוספת בשיעור שיקבע שר הבריאות עם שר האוצר ובאישור הועדה.

איציק שמולי: אני לא כל כך מבין את העניין הזה.

איציק שמולי: למה לא קובעים בסעיף הזה איזשהו סכום וזהו?

איציק שמולי: למה מדברים כאן במונחים של היקפי העסקה?

<עלי בינג: אם תוכל להסביר את השאלה.

<עלי בינג: אני לא בטוח שהבנתי את כוונתך.

<עלי בינג: אולי אני אענה ואז תגיד לי אם הבנתי.

<עלי בינג: באופן עקרוני המפעלים משלמים בהתאם להיקף פיקוח שאמור להיות בהם.

<עלי בינג: לדוגמה, אם במשחטה, הרגולטור אמר שצריך להיות רופא וטרינר, הם משלמים עלות של רופא וטרינר במשרה מלאה.

<עלי בינג: נניח שאומרים שצריך רופא וחצי, הם משלמים עלות של רופא וחצי.

<עלי בינג: לכן, כדי לדעת כמה הם צריכים לשלם, אתה צריך לפי ההיקף משרה שבעצם צריך לשם הפיקוח.

<עלי בינג: עניתי על השאלה?

איציק שמולי: כן.

<עלי בינג: השעות הנוספות והעבודה בלילה, לעתים משחטות רוצות שהרופא הווטרינר יהיה במקום עת היא שוחטת.

<עלי בינג: היא רוצה נניח במוצאי שבת או בלילה לעבוד, הם צריכים שהרופא יהיה שם ובוודאי שצריך לשלם לרופא יותר כסף בהתאם לחוק עבור השעות האלה ולכן הם משלמים את התוספת באגרה.

<עלי בינג: כך זה עובד וזה המצב הנוכחי היום במועצת הלול.

<עלי בינג: יש אגרה בסיסית ואם הם עובדים בלילה או בסוף שבוע או שעה נוספת, משלמים את האקסטרה הזאת בגין מה שמשולם בעצם אקסטרה לרופא.

<נעה בן שבת: 243.

<נעה בן שבת: אגרה בעד פיקוח וטרינרי בשווקים בעל היתר הפעלה או יבואן מוצרי בשר ישלם לתאגיד בעד פיקוח וטרינרי בשווקים אגרה חודשית בסכום של 0.08 שקלים חדשים בעד כל קילוגרם של מוצר בשר המשווק בישראל מהמפעל או המיובא, לפי העניין.

<נעה בן שבת: השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לשנות את סכום האגרה בעד כל קילוגרם של מוצר בשר בשים לב להיקף הפיקוח הנדרש כפי שהורה עליו מנהל היחידה הווטרינרית כאמור בסעיף 224, למשקל הבשר המיוצר או המיובא, לעלות ההעסקה של רופא וטרינר מוסמך ולעלות התקורה הכרוכה בהעסקה.

<ענת מימון: יש כאן שתי הסתייגויות של קבוצת מרצ וקבוצת הרשימה המשותפת.

<ענת מימון: הבקשה גם כאן היא להתחשב בעלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי בשווקים.

<ענת מימון: בנוסף יש בקשה של קבוצת מרצ להציג גם תחשיב מניח את הדעת לחישוב האגרה בפני הוועדה שמאשרת, כשזה מובא לאישור הוועדה.

שולי מועלם-רפאלי: לא נמצא כאן מישהו מ-מרצ.

<ענת מימון: הם היו והציגו במהלך הדיון.

אלי אלאלוף: מרצ לא היו כאן כל היום.

<ענת מימון: אילן גילאון הציג את זה.

<ענת מימון: זה מתקשר שוב להסתייגות שהייתה גם לגבי סעיף 241 עת היה מדובר באופן כללי על הסכום הבסיסי.

<ענת מימון: כאן מדובר על האגרה בעד הפיקוח הווטרינרי בשווקים וההסתייגויות מבקשות להוסיף בין השיקולים לקביעת האגרה גם את הנושא של העלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי במפעלים או בשווקים לפי העניין.

<ענת מימון: בנוסף מבקשים שיוצג מראש תחשיב מניח את הדעת לחישוב האגרה, שיוצג בפני הוועדה לפני שהיא מאשרת את זה.

עבדאללה אבו מערוף: למרות שהרשימה שלי הגישה הסתייגות, אני אומר בכנות שלי לא ברור ולא מובן.

עבדאללה אבו מערוף: למה לתאגיד ולמה לא למשרד הבריאות.

איציק שמולי: אני אנסה להסביר את ההסתייגות שלכם.

איציק שמולי: ההסתייגות של אילן הפילה לי את האסימון של מה שרציתי לשאול קודם.

איציק שמולי: בסוף, לדעתי ברגע שאתה מסתכל כמפקח בצורה אינדוקטיבית על מפעל, מפעל, מפעל, מפעל ואתה לא רואה את המכלול, יש כאן בעיה שהיא כפולה.

איציק שמולי: קודם כל, יכול להיות שאתה מפספס חלק מהפרטים בתמונה, והדבר השני, יכול להיות שאתה יוצר כאן איזשהו תמריץ מובנה בתוך החקיקה דווקא להוריד רגולציה ולא לשפר אותה או להדק אותה.

איציק שמולי: אני חושב שאין דבר פסול בזה שאתה בא ואתה קובע איזשהו מערך פיקוח ואתה לוקח בחשבון באיזשהו אופן שיכול להיות שמפעלים גדולים, כמו שקורה במקומות שונים, משלמים קצת יותר כדי שיהיה פיקוח טוב יותר גם במקומות הקטנים יותר.

איציק שמולי: כלומר, בזה שאתה בא ואתה בצורה ישירה אומר שהמפעל הזה זקוק לווטרינר וחצי, אז הוא ישלם רק על וטרינר וחצי.

איציק שמולי: מפעל אחר זקוק לחצי וטרינר, הוא ישלם רק על חצי וטרינר.

איציק שמולי: לדעתי המודל הזה הוא לא מספיק גמיש.

<עלי בינג: קודם כל, צריך להפריד בין שני סוגי האגרות עליהם אנחנו מדברים.

<עלי בינג: דבר ראשון, זאת האגרה בעד הפיקוח במשחטות.

<עלי בינג: בוודאי שמשחטה יותר גדולה תשלם יותר מאשר משחטה קטנה כי צריך בה יותר רופאים וטרינריים.

<עלי בינג: לכן בוודאי שלפי הגודל שלך אתה משלם.

<עלי בינג: אבל כאן זה מה שהרגולטור מחליט.

<עלי בינג: אם הוא מחליט שצריך רופא אחד, אם הוא מחליט שצריך שני רופאים, אתה משלם בהתאם לגודל שלך ובהתאם להיקף.

<עלי בינג: בנוגע לאמירה הנוספת.

<עלי בינג: אתה משלם בהתאם להיקף שאתה משווק.

<עלי בינג: האגרה הנוספת היא הפיקוח בנקודות הקצה.

<עלי בינג: בוודאי שהמפעלים הגדולים משלמים יותר כי הם משווקים יותר כמויות של בשר.

<עלי בינג: זאת אומרת, כן יש כאן אלמנט של לגמרי התחשבות בגודל שלך ובכמה אתה משווק ובהתאם לזה אתה משלם את האגרה.

אלי אלאלוף: יש שני סוגי אגרה, האחד בהתאם לפיקוח בהתאם למשרת המפקח והשני לפי כמות הבשר שיוצאת מהמפעל, שם זה 0.08 לפי כמות הבשר שיוצאת מהמפעל.

<עלי בינג: כמובן שעלות התקורה כוללת את כלל עלויות הפיקוח, אם הבנתי נכון את ההסתייגות.

עבדאללה אבו מערוף: לא ברור לי למה לשלם לתאגיד.

<עלי בינג: התאגיד הוא זה שמעסיק את הרופא והוא צריך לשלם לו את השכר ואת התקורה.

עבדאללה אבו מערוף: כאן זה פתח לכל מיני ספקולציות.

עבדאללה אבו מערוף: ישלם למשרד הבריאות.

<עלי בינג: רק להבהיר.

<עלי בינג: מדובר בתאגיד ממשלתי ציבורי.

עבדאללה אבו מערוף: לכן אני אומר לשלם למשרד הבריאות.

<נעה בן שבת: אולי באמת נבהיר אדוני וכל פעם שכתוב תאגיד בחלק הזה, נגיד תאגיד לפיקוח וטרינרי וכך זה יהיה יותר ברור.

עבדאללה אבו מערוף: התפיסה שלי נגד רופאים פרטיים.

עבדאללה אבו מערוף: זה כל העניין.

<עלי בינג: לא מדובר כאן בגוף פרטי.

אלי אלאלוף: זה תאגיד ממשלתי שכפוף לרוב הוראות החברות הממשלתיות.

עבדאללה אבו מערוף: בסדר.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד –

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא נתקבלה.

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.

<ענת מימון: זאת הייתה הסתייגות לסעיף 243.

<ענת מימון: יש עוד הסתייגות לגבי התחשיב שצריך להציג מראש.

<ענת מימון: השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה והם מבקשים שיובא תחשיב שיראה כיצד נקבע סכום האגרה.

<עלי בינג: העברנו לוועדה את המסמך שמראה איך הגענו לזה.

<עלי בינג: מדובר בעלויות של שכר של רופאים וטרינרים כיום בשירות המדינה.

<עלי בינג: התקורה נגבית כיום במועצת הלול ולקחנו בשביל השמרנות איזשהו מרווח ביטחון כדי לשמר את התנאים של הרופאים הקיימים כדי שנוכל לתת להם, למי שהתנאים שלהם קצת יותר גבוהים.

<עלי בינג: אני חושב שהמסמך הזה הועבר לחברי הכנסת.

<ענת מימון: הבקשה היא שכל פעם שאתם באים לשנות בוועדה את הסכום, יוצג תחשיב.

<ענת מימון: להכניס את זה בחוק.

<עלי בינג: להכניס את זה בחוק?

<נעה בן שבת: השר באישור הוועדה ועל פי תחשיב שיוצג בפניה רשאי לשנות את סכום האגרה.

<עלי בינג: לא נראה לי שזה מתאים לחקיקה ראשית.

<אפרת אביאני: זה קורה היום.

<אפרת אביאני: היום כאשר מאשרים אגרות, חלק מהבקשה של משרדי הממשלה כשהם מגיעים לכנסת בבקשה לאשר, הם גם מסבירים איך הם הגיעו לסכומי האגרות.

<אפרת אביאני: זה נראה לי משהו שהוא גם כך קורה.

<אפרת אביאני: זה חלק מהביקורת של הכנסת על התהליך של קביעת האגרה.

אלי אלאלוף: למה זה לא טוב שזה יהיה בחוק?

<אפרת אביאני: זה פשוט לא מקובל כי אחרת יוצא שבהוראות מסוימות של אגרה זה כן קבוע ובהוראות אחרות זה לא קבוע.

<יעקב גנדלר: לא הבנתי עד הסוף האם נלקחו בחשבון ההוצאות לשמירת זכויות השכר של מועצת הלול?

<עלי בינג: כן.

<יעקב גנדלר: כי יש קבוצות עובדים שנשאר להם איקס שנים עד לפרישה ויש כאלה שאולי נשארו להם 10-15 שנים ויותר.

<עלי בינג: התשובה היא כן.

אלי אלאלוף: כל הזכויות של העובד יישמרו.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד –

אלי אלאלוף: הסתייגות לא התקבלה.

אלי אלאלוף: תודה.

<נעה בן שבת: יש לנו הסתייגות לסעיף 241, גם שם האגרה תחושב לפי העלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי ולא בהתחשב בין השאר בעלות העסקה של הרופא הווטרינר ובעלות התקורה.

אלי אלאלוף: זה נראה כל כך כתוב.

<קריאה: זה מופיע בנוסח.

<נעה בן שבת: אבל הייתה הסתייגות שביקשה להגיד שגם יתחשבו בעלות הכוללת של הפיקוח הווטרינרי.

<עלי בינג: אני מעריך שהכוונה בעלות הכוללת היא עלות העסקה והתקורה.

<נעה בן שבת: לא התכוונו .

<נעה בן שבת: הם רצו לציין את העלות הכוללת של הפיקוח.

<עלי בינג: שמה היא כוללת מעבר לעלות העסקה ותקורה?

<נעה בן שבת: בכוונה היא לא אמורה להיות עלות העסקה ועלות התקורה.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת אבו מערוף, זה מתייחס לסיעה שלך, אתה רואה בזה משהו?

עבדאללה אבו מערוף: אני לא רואה בזה משהו.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד –

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא נתקבלה.

אלי אלאלוף: תודה.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיפים מסעיף 241 עד 243.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הסעיפים מסעיף 241 עד סעיף 243?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: בסעיף 244 החידוש הוא בתוספת של פסקה (ב): "על אף האמור בסעיף קטן (א), אגרה לפי סעיף 243(א) המשולמת בידי יבואן תשולם כתנאי לטיפול בבקשה לתעודת שחרור", ולא כמו שכתוב בסעיף קטן (א) שזה משולם לא יאוחר מתום 14 ימים לאחר תום החודש שבעדו משולמת האגרה.

<נעה בן שבת: סעיף 245 ו-246 אוחדו ועכשיו יש לנו את הנוסח של סעיף 245 שכותרתו היא גביית האגרות.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (א) נאמר שהתאגיד גבה אתה אגרות.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) נאמר ששר האוצר, בהתייעצות עם שר הבריאות ועם שר החקלאות ופיתוח הכפר יכול להורות שהאגרות ייגבו בידי משרד הבריאות ולא בידי אותו תאגיד לפיקוח וטרינרי.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, להוציא מידי התאגיד את הגבייה ולהעביר אותה למשרד הבריאות.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) אומר: "על גביית אגרות לפי תת סימן זה, למעט אגרות שייגבו בידי משרד הבריאות לפי סעיף קטן (ב), יחול חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995".

<נעה בן שבת: זה בגלל שכאשר האגרות נגבות על ידי משרד הבריאות, הן נגבות לפי פקודת המסים (גבייה) אבל כשהן נגבות על ידי התאגיד, הן נגבות לפי חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות.

<נעה בן שבת: 247.

<נעה בן שבת: הקצאת אגרת פיקוח בשווקים לרשויות מקומיות התאגיד יעביר לרשויות המקומיות המעסיקות רופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים כאמור בסעיף 223, תשלום בסכום השווה למכפלת סכום האגרה הבסיסי במספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים המועסקים באותה רשות.

<נעה בן שבת: – לפי בקשת מרכז השלטון המקומי נקבע - התשלום האמור יועבר בתוך שישים ימים מהמועד לתשלום האגרה לפי סעיף 244(א).

<נעה בן שבת: זאת אומרת, מ-14 ימים שבתום החודש בעדו היא משולמת.

אלי אלאלוף: הורדנו את המושג של שוטף פלוס שישים.

<נעה בן שבת: זה מה שנקבע.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) נשאר ללא שינוי.

שולי מועלם-רפאלי: אפשר במקביל שהרשויות המקומיות גם יעבירו בתוך שישים ימים את מה שהן צריכות להעביר למי שהן צריכות להעביר?

אלי אלאלוף: הן ילמדו מהחוק הזה.

שולי מועלם-רפאלי: זאת הייתה הערה חברתית לפרוטוקול.

<ענת מימון: יש כאן הסתייגות של המחנה הציוני, סיעת מרצ והרשימה המשותפת.

<ענת מימון: הם מבקשים שהתשלום שהתאגיד יעביר לרשות יהיה על מלוא עלות ההעסקה.

<ענת מימון: כלומר, לא כנגזרת מהאגרה אלא מלוא עלות ההעסקה של הרופאים הווטרינרים במפעלים ובשווקים שמועסקים באותה רשות ותוספת תקורה של עשרה אחוזים.

אלי אלאלוף: למה עשרה אחוזים ולא שמונה אחוזים?

אלי אלאלוף: אני בדרך כלל בעד חמישה אחוזים.

שולי מועלם-רפאלי: לדעתי צריך להוריד את ההסתייגות הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: נראה ל שנכתבה הסתייגות לשם הסתייגות.

אלי אלאלוף: איציק, לא רצינו לדון כי לא היית כאן.

איציק שמולי: אדוני היושב ראש, לצורך העניין, אני עדיין מחוץ לחדר כרגע.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד –

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא נתקבלה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.

<ענת מימון: אפשר להצביע על סעיפים מ-244 עד 247

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים מסעיף 244 עד סעיף 247?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<אבי שפירא: הערה טכנית.

<אבי שפירא: בסעיף 247(א) כתוב כאמור בסעיף 223.

<אבי שפירא: זה לא צריך להיות סעיף 222?

<נעה בן שבת: כבר הצבענו עליו.

אלי אלאלוף: הוא אומר שאולי המספר מוטעה.

<שי סומך: זה גם סעיף 222.

<ינון יוני: בשווקים, זה סעיף 222.

<שי סומך: זה גם 223.

<נעה בן שבת: נעשה את זה בתיקוני נוסח.

<נעה בן שבת: סעיף 248.

<נעה בן שבת: מקרה שמשרד הבריאות גובה את אגרות הפיקוח.

<נעה בן שבת: בפסקה (1) לא היה שינוי מעבר לכך שבמקום עלות העסקה של רופא וטרינר, אנחנו מפנים לסכום האגרה הבסיסי.

<נעה בן שבת: בסעיף (2) נאמר ש"משרד הבריאות יעביר לרשות המקומית שהפיקוח הווטרינרי בשווקים שבתחומה מבוצע בידי עובדיה כאמור בסעיף 223(א), תשלום בסכום הקבוע בסעיף 247(א)".

<נעה בן שבת: סעיף 249 מדבר על הקמת מערכת ממוחשבת.

<נעה בן שבת: אנחנו מוסיפים כאן לרשימת הגורמים שצריך לרשום אותם גם את המאחסנים.

<נעה בן שבת: צריך לרשום בתוך המערכת הממוחשבת גם פרטים לגביהם הנוגעים ליישום הוראות סימן זה לרבות סוג המזון המיוצר, כמותו, החלטות פיקוח אתרי המכירה ותשלום אגרות הפיקוח.

<נעה בן שבת: סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) נמחקו כי מדובר על כך שמערכת המחשוב, יצטרכו להקים אותה, יצטרכו לקבוע הוראות להפעלתה ואין טעם לכתוב את ההוראות האלה כאן במסגרת החקיקה.

<נעה בן שבת: סעיף 250 עוסק בביטול בדיקת משנה ותשלום האגרה בעדה.

<נעה בן שבת: אני אקרא את סעיף (א) וסעיף (ב)(1) ו-(2) בהם היו שינויים.

<נעה בן שבת: 250.

<נעה בן שבת: ביטול בדיקת משנה ותשלום אגרה בעדה בסעיף זה, "בדיקת משנה" – בדיקה שעורך רופא וטרינר של רשות מקומית למוצרי בשר או למוביל או לרכב הובלה של מוצרי בשר מכוח הוראות לפי חוק עזר, לפי פקודת מחלות בעלי חיים או לפי פקודת בריאות הציבור (מזון), כנוסחה ערב תחילתו של פרק זה.

<נעה בן שבת: על אף האמור בכל דין - מוביל של מוצר בשר או רכב הובלה של מוצר כאמור אינו חייב בהגעה לבדיקת משנה.

<נעה בן שבת: בעל היתר הפעלה, יצרן של מוצר בשר או משווק של מוצר בשר לרבות מוביל של מוצר בשר, אינו חייב בתשלום אגרה בעד בדיקת משנה, או אגרה לפפי חוק עזר בעד בדיקה או פיקוח וטרינריים שאינם בדיקת משנה הנעשים בקשר למוצר בשר.

<נעה בן שבת: בפסקה (3) אין שינוי.

<נעה בן שבת: סעיף 251 קובע שמירת סמכויות ואין בו שינויים.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על הסעיפים.

איציק שמולי: אפשר להצביע על סעיף 250 בנפרד?

איציק שמולי: אני רוצה ב-250 להתנגד.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על סעיף 248, 249 ו-251.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו פה אחד.

אלי אלאלוף: אתה רוצה לנמק את ההתנגדות לסעיף 250?

איציק שמולי: לא.

איציק שמולי: זה העניין של בדיקות המשנה.

איציק שמולי: נראה לי שכבר מיצינו את הדיונים.

אלי אלאלוף: אתה רוצה לתקן משהו?

אלי אלאלוף: תגיד לנו.

אלי אלאלוף: אולי.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 250?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד – 3

אלי אלאלוף: סעיף 250 נתקבל.

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: סעיף 252 נמחק.

אלי אלאלוף: סעיף 253 גם הוא נמחק.

אלי אלאלוף: אפשר לעבור לתת סימן ט'.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: תת סימן ט', הוראות שעה.

<נעה בן שבת: בסעיף 254 בהגדרה בדיקת המשנה הוספנו את המלים אחרי "למוביל של מוצר בשר"- "או לרכב ההובלה".

<נעה בן שבת: נוספה הגדרה של בעל היתר הפעלה: ""בעל היתר הפעלה" - בעל היתר לפי פקודת מחלות בעלי חיים להפעלת מפעל לשחיטת בשר, או מי שעסקו טעון היתר כאמור".

<נעה בן שבת: ההגדרה נדרשה מאחר שכאן עדיין לא חלה הפרדה בין המשרדים.

<נעה בן שבת: להגדרה יום תחילתה של תקופת המעבר – לכאן הועברו ההגדרות של יום תחילתה של תקופת המעבר ויום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי שהיו קודם בסעיף 252 - ""יום תחילתה של תקופת המעבר" – 1 בחודש שלאחר תום תשעים ימים מיום פרסומו של פרק זה".

<נעה בן שבת: ""יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי" – תום 48 חודשים מיום תחילתה של תקופת המעבר".

<נעה בן שבת: שני המועדים האלה מגדירים אחר כך את תקופת המעבר.

<נעה בן שבת: בהגדרה "תעודה וטרינרית", אנחנו נוסיף את המלים "שפיקח על השחיטה או ההמתה".

<נעה בן שבת: וזאת כדי לענות על ההערה שנשמעה כאן בתחילת הדיון.

<נעה בן שבת: ""תקופת המעבר" – מיום תחילתה של תקופת המעבר ועד ערב יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, כהגדרתם בסעיף 254 או בחלק מתקופה זו, אם נקבע כך לפי הוראות תת סימן זה".

<נעה בן שבת: אני רוצה לציין שבסעיף 252 נמחקו ההוראות שהתייחסו לפיקוח הווטרינרי בשווקים לעומת הפיקוח הווטרינרי במפעלים וזה הכול נקרא היום יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי.

<נעה בן שבת: סעיף 254א הוקרא כבר אבל הוא עבר לכאן.

<נעה בן שבת: הוא מדבר על האפשרות של רשויות מקומיות לשתף פעולה כדי להקים ולהפעיל את מערך בדיקות המשנה לפי כל דין.

<נעה בן שבת: סעיף 254ב גם הוא הועבר לכאן כדי להיות סעיף כולל.

<נעה בן שבת: הוא אומר ש"תוקפן של הוראות תת סימן זה בתקופת המעבר".

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיפים 254, 254א ו -254ב.

<מירה סלומון: יכול להיות שזאת רק הבהרה.

<מירה סלומון: בסעיף 254 שקבועה בו חובת המעבר, למיטב הבנתנו תקופת המעבר היא עד ערב יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתה בסעיף 254, לא או בחלק מתקופה זו.

<מירה סלומון: זאת אומרת, אין יותר אפשרות לפצל את תקופת המעבר וכן צריך להיקבע, ועל זה אני תוהה, בסעיף 334, שאפשר יהיה לקצר את תקופת הגבייה על ידי הרשויות המקומיות בתוך תקופת המעבר.

אלי אלאלוף: זה דיון של משפטנים.

אלי אלאלוף: תענה אתה.

<שי סומך: נאמר כאן חלק מתקופה זו בגלל 254ב שאומר שתוקפן של הוראות תת סימן זה בתקופת המעבר ויש הוראות שחלות רק על חלק מהתקופה כמו לגבי הגבייה ולגבי המינוי.

<שי סומך: יש הוראה שחלה עד הקמת התאגיד ויש הוראה אחרת שחלה מיום הקמת התאגיד.

<מירה סלומון: אבל יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הוא לא יום הקמתו של התאגיד.

<מירה סלומון: אלה שני מועדים שונים.

<מירה סלומון: תקופת המעבר היא עד ערב יום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי.

<מירה סלומון: למעשה אחרי סעיף 254, הסיפא צריכה להימחק.

<נעה בן שבת: הפיקוח הווטרינרי הארצי אמור להתחיל תוך 48 חודשים מיום תחילתה של פקודת המעבר ואפשר לקבוע.

<שי סומך: אפשר למחוק.

<שי סומך: זה לא נורא.

<מירה סלומון: אפשר למחוק את הסיפא.

<נעה בן שבת: את הסיפא.

אלי אלאלוף: כל מה שמוצע למחוק, אנחנו מקבלים.

<נעה בן שבת: הסיפא "שלא בחלק מתקופה זו אם נקבע כך לפי הוראות תת סימן זה" יימחק.

<מירה סלומון: תודה.

<מירה סלומון: בסעיף 255, בדיקות משנה מלאות לבשר עוף לאחר שחיטה.

<מירה סלומון: כאן נוספה הגבלה, בעקבות הדיון שהיה וכאן זה באמת המקום הנכון: "מוביל של מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות (בסעיף זה – בשר עוף לאחר שחיטה) אל אתר מכירה בשיווק קמעונאי, יהיה חייב בהגעה לבדיקת משנה".

<מירה סלומון: זאת הייתה הדגשה שמעבירים מבית שחיטה למשל אל יצרן אחר, לא צריכה להיות בדיקת משנה אבל לעומת זאת אל אתר מכירה בשיווק קמעונאי, נדרשת בדיקת המשנה.

<מירה סלומון: הייתה בקשה להוסיף חובה שתהיה בדיקת משנה אחת בלבד במהלך הדרך שעובר משלוח הבשר ואפשר להוסיף זאת.

<מירה סלומון: אנחנו מדברים על מוצר בשר שהוא בשר עוף לאחר שחיטה, הוא יהיה נתון לבדיקת משנה אחת.

<מירה סלומון: אם אפשר להמציא לנו את הנוסח.

<נעה בן שבת: מוצר שהוא בשר עוף לאחר שחיטה, יהיה נתון לבדיקת משנה אחת בלבד מאתר השחיטה עד השיווק הקמעונאי.

<נעה בן שבת: מאת השחיטה ועד לשיווק הקמעונאי.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) אין שינוי.

<נעה בן שבת: בסעיף 256 גם כן אין שינוי.

אלי אלאלוף: נצביע עד סעיף 256.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 254, 254א, 254ב, 255 ו-256?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: סעיף 257.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (א) רק הערת נוסח.

<נעה בן שבת: פסקה (1), רובה הערת נוסח אבל אני אקרא אותה.

<נעה בן שבת: במפעל שאת מוצריו הוא מוביל מיושמת תכנית בטיחות מזון וכן מתקיים פיקוח וטרינרי בידי רופא וטרינר בהתאם לתקנות לפי פרק זה, לפי פקודת מחלות בעלי חיים, לפי החוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים או לפי סעיף 260(א)(2) ואם לא ניתן למנותו בהתאם לחיקוק כאמור בידי רופא וטרינר שמונה בידי מנהל היחידה הווטרינרית או מנהל השירותים הווטרינריים, לפי העניין, לפי סעיף 260(א)(1).

<נעה בן שבת: המפעל שאת מוצריו הוא מוביל הוא מפעל לשחיטת בשר או מפעל מאושר לייצוא ומנהל השירותים הווטרינריים הודיע למנהל היחידה הווטרינרית שהתקיים בהם האמור בפסקה (1).

איציק שמולי: אני רוצה לבקש הסתייגות לסעיף 257(1), להוסיף לתוך מסכת השיקולים של הפטור, מעבר לזה שיש תכנית בטיחות במזון ומתקיים פיקוח וטרינרי צמוד, לקחת בחשבון גם את הרקורד של אותו מקום בתקופת המעבר.

איציק שמולי: זאת אומרת, היה ואותו מקום הפר פעם אחת בתקופת המעבר – לא הפר על דברים קטנים אלא הפר בצורה חריגה או משמעותית – את האמון הזה שניתן לו, אני חושב שכן צריך כאן לחייב להגיע לבדיקות המשנה.

<אפרת אביאני: יש התייחסות לאפשרות הזאת.

<אפרת אביאני: זאת אומרת, זה לא פטור לכל החיים.

<אפרת אביאני: מי שלא קיים את החובות שמוטלות עליו כמי שזכאי לפטור – סעיף 263(א) – יש אפשרות לקחת לו את הפטור.

<אפרת אביאני: זאת באמת סנקציה מאוד אפקטיבית, לדעתי.

<אפרת אביאני: זה התמריץ הכי טוב לקיים את ההוראות האלה כי הפטור הזה הוא פטור שמאוד מקל על החיים של היצרנים.

איציק שמולי: אבל מדובר כאן בהפרה חוזרת ונשנית.

<אפרת אביאני: אלה התנאים שנדונו כאן בוועדה.

איציק שמולי: בסדר.

איציק שמולי: אפשר לדון מחדש.

<אפרת אביאני: אבל יש מנגנון.

<אפרת אביאני: יש לזה פתרון.

אלי אלאלוף: מה היית רוצה לקבוע במנגנון?

איציק שמולי: בהפרה ברמת ריקול, זה אמנם לא חוזר ונשנה אבל זאת הפרה חמורה מאוד וזה יהיה אבסורד אם מישהו שגרם להפרה שמביאה ל-ריקול, שאחרי כן עוד ימשיכו לתת לו פטור מלהגיע לבדיקות משנה.

ישראל אייכלר: תקרא את הסעיף.

ישראל אייכלר: זה כתוב.

ישראל אייכלר: "לא קוימה חובה מהחובות המפורטים".

<משה רפאלוביץ: יש כאן הסתייגות שאתה הכנסת אותה, חבר הכנסת שמולי.

ישראל אייכלר: אי קיום החובה, סיכן את בריאות הציבור.

ישראל אייכלר: כל מה שאתה אומר, כתוב כאן.

<אפרת אביאני: אתה הכנסת את זה.

<משה רפאלוביץ: אתה הכנסת את זה.

<משה רפאלוביץ: סיכן בריאות הציבור, ב-(א).

ישראל אייכלר: שיירשם בפרוטוקול ששמולי הציעה את זה וזה נכנס לסעיף.

שולי מועלם-רפאלי: הוא הציע את זה בדיון אתמול וזה נכנס.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אני רוצה להזכיר לנו.

<מירה סלומון: אם כבר אנחנו דנים בסעיף 263(א).

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: לא דנים בו עכשיו.

<אלי גורדון: חבר הכנסת שמולי, לא הייתי רוצה להיות חד חד-ערכי ולציין שעל כל אירוע ריקול יש צורך לבטל את הפטור כי יש ריקול ויש ריקול.

<אלי גורדון: לכן הסעיף כמו שהוא למעשה מתכלל את המקרים בהם באמת קיימת סכנה לפגיעה בבריאות הציבור הן כתוצאה מכך שרכב ההובלה עלה כמה פעמים במדגם ולא קוימו הוראות הסעיפים והן מסיבות אחרות שאנחנו נחשוב עליהן.

<אלי גורדון: זאת אומרת, הסעיף נותן מענה לכל מקרה.

<אבי שפירא: הייתי רוצה לדעת האם מתוכננת, מעבר לאמירה בחוק, איזושהי מערכת כללים שתקבע מתי יבוטל הפטור ומתי לא ולא להשאיר את זה לשיקול דעת חסר כללים מנחים.

<אלי גורדון: אני רוצה לציין שכל מערכת שמתלמדת ולומדת יודעת גם – במיוחד המערכת שלנו שכולה בנויה על מניעה – להנפיק איזה שהן הנחיות וקווים מנחים כלליים.

<אלי גורדון: יחד עם זאת, בואו לא נשכח שיהיו מקרים בהם לא ניתן לצפות פני עתיד ולכן הסעיף כמו שהוא, אנחנו מציעים להשאיר אותו כפי שהוא.

<אלי גורדון: בהמשך נדע להשתכלל מבחינת ההנחיות, המקרים וכולי.

<שי סומך: התוספת שאומרת "או מנהל השירותים הווטרינריים לפי העניין" - אנחנו ביקשנו להוסיף אבל היא מיותרת כי מנהל השירותים הווטרינריים יכול למנות לפי החוקים שמנויים בסעיף ואין צורך לתת לו אפשרות כזאת.

אלי אלאלוף: אבל עוד לא ענינו לחבר הכנסת שמולי.

<אפרת אביאני: התשובה שניתנה קודם.

דוד ביטן: אומרים לך שיש לך מענה בחוק.

איציק שמולי: יש מענה אבל השאלה אם הוא מספק או לא ואני חושב שהוא לא מספק.

דוד ביטן: מה אתה אומר על הטענה שלא כל ריקול הוא אותו הדבר?

איציק שמולי: אני מסכים.

איציק שמולי: אין שום בעיה, לא הריקול יהיה המבחן.

איציק שמולי: בוא נדבר בדוגמאות כדי שזה יהיה ברור.

איציק שמולי: אם קורה עכשיו מקרה – אל תתפסו לדוגמה אלא רק תבינו את החומרה – רמדיה שתיים והחברה הזאת במקרה יש לה היום פטור מבדיקות משנה, אתה מסכים אתי שזה לא הגיוני בעליל, גם אם זאת לא עבירה חוזרת ונשנית, שבכלל יהיה שיקול דעת לרגולטור להמשיך לתת לו פטור מבדיקות משנה?

איציק שמולי: זה הרי דבר שלא יעלה על הדעת.

<אפרת אביאני: אבל זאת חלופה.

<אפרת אביאני: זה חלופי.

<אפרת אביאני: זה לא חייב להיות חוזר ונשנה כל הזמן.

<אלי גורדון: אנחנו צריכים להבין שכאן, במקרה של אירוע כל כך גדול, לא רק פטור יתבטל אלא יתבטל גם רישיון יצרן או לפחות תהיה התליה של רישיון יצרן, של אישור תנאי ייצור נאותים וכולי וכולי.

<אלי גורדון: זאת אומרת, כאשר סעיף נכתב, הוא נכתב לאירועים שנותנים מענה למקטע של הספקת מזון ממקטע יצרני עד למקטע שיווקי.

<אלי גורדון: ממש לנקודות האלה ולכן הוא בנוי בצורה כזאת.

<אלי גורדון: אתה מרחיב את היריעה ובהחלט אנחנו מסכימים אתך שבמקרים כמו הדוגמה שנתת כרגע, במקרה הזה הפטור הוא לא הבעיה אלא יהיו עוד סנקציות נוספות מחמירות, לטעמי.

איציק שמולי: בסדר.

איציק שמולי: השתכנעתי.

<מירה סלומון: מאחר ובכל זאת כן דנו כאן בסעיף 263(א) וחבר הכנסת שמולי, בהמשך למה שאתה אומר, אנחנו בסעיף הזה גם ביקשנו שיבוטל הפטור מבדיקות משנה מלאות במקרה שבו הווטרינר שמפקח במפעל, בוטל המינוי שלו.

<מירה סלומון: אם אין מי שיהיה במפעל ויוודא שזה יוצא מהמפעל כמו שצריך, אז אין הצדקה לקיומו של הפטור.

איציק שמולי: זה רשום במפורש בסעיף קטן (1), שהפיקוח הווטרינרי הוא חלק אינטגרלי מהתנאי.

<מירה סלומון: ביטול הפטור מבדיקות משנה מלאות לא מתייחס לזה כעילות לביטול.

<מירה סלומון: בסעיף קטן (63א).

<מירה סלומון: הרי בסעיף 263(א) יש את כל האיזונים שחבר הכנסת שמולי דיבר עליהם, של סיכון של בריאות הציבור, של הפרה חוזרת ונשנית, ויש עוד עילה לביטול פטור מבדיקות משנה והיא כאשר הרופא הווטרינר, מינויו בוטל, כי הוא פוטר, כי מכל סיבה אחרת.

איציק שמולי: במקומו יהיה מינוי חדש.

<מירה סלומון: ככל שלא יהיה מינוי חדש כמובן.

<אפרת אביאני: בעצם הפטור הזה הוא לא פטור שמישהו בודק את התנאים ונותן אותו אלא זה פטור שהוא מכוח החוק.

<אפרת אביאני: לכן ברגע שאין שם רופא וטרינר, הפטור מתבטל מכוח זה שבעצם לא נמצא שם רופא.

<אפרת אביאני: לכן לא צריך לעשות תהליך של ביטול הפטור.

<ינון יוני: זה תנאי לפטור.

<אפרת אביאני: נכון.

<אפרת אביאני: זה מובנה במנגנון של הפטור.

<נעה בן שבת: אבל השאלה אם מפריע לכם לכתוב דבר כזה, אם אין רופא וטרינר.

<אפרת אביאני: זה חלק מהתנאים של הפטור.

<אפרת אביאני: אם אין רופא וטרינר, אין פטור.

<אפרת אביאני: זה מכוח החוק עצמו.

<שי סומך: בפסקה הראשונה של סעיף 257 נאמר "כל עוד מתקיימים התנאים האמורים".

<שי סומך: זאת אומרת, אם אחד מהתנאים – רופא וטרינר או תכנית בטיחות מזון – לא מתקיים, הפטור פוקע.

<שי סומך: אם לא יהיה רופא וטרינר, בכלל לא יצא בשר.

אלי אלאלוף: זה מובן?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: בסעיף 258 אין שינויים.

<נעה בן שבת: סעיף 259 נוגע לחובות בעלי הפטור לעניין הובלה ומשלוח שזאת למעשה החובה גם בפסקה (1) לגבי הרכב ובפסקה (2) לגבי צירוף התעודות הווטרינריות ותעודות המשלוח.

<נעה בן שבת: השינוי הוא כלהלן: בפסקה (1) ברישא שלה: "לא יוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר אלא לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה לגבי הטמפרטורה של הרכב שבו הוא מובל".

<נעה בן שבת: נוספה כאן פסקה (ד) האומרת: "קיימת מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב".

<נעה בן שבת: השר רשאי לקבוע הקלות ותנאים בהתאמה למה שנאמר קודם.

<נעה בן שבת: בפסקה (2) נאמר: "לא יוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר אלא אם כן התקיימו כל אלה".

<נעה בן שבת: כאן יש תיקונים בעיקר נוסחיים כמו מפעל לשחיטת בשר ותעודה וטרינרית.

<נעה בן שבת: אלה רק תיקוני נוסח.

<נעה בן שבת: אני רוצה לבקש אדוני לגבי סעיף 259.

<נעה בן שבת: על ההוראות האלה קבועות עבירות פליליות שנקבעו וגם על הוראות אחרות.

<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים שלאחר מכן, כדי לא להלאות את הוועדה – זה לא עניין מהותי אלא רק ענייני נוסח – אנחנו נתקן גם את הנוסח בהוראות הפליליות ובהתאמה נתקן גם את הוראות העיצומים הכספיים כדי ליצור התאמה בהוראות.

אלי אלאלוף: יש הסכמה של חברי הכנסת להצעה?

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: יש הסכמה.

<ינון יוני: בסעיף 257(1), בסופו נאמר "מנהל השירותים הווטרינרים לפי העניין".

<נעה בן שבת: נמחק.

<נעה בן שבת: שי ביקש להוריד את זה.

<מירה סלומון: בהתייחס לסעיף קטן (ג), ההפרה של פרטי תעודת המשלוח.

<מירה סלומון: אני מזכירה לאדוני שכאשר לא הייתי הכי מאופסת העליתי את ההערה שאנחנו מבקשים שפרטי תעודת המשלוח יועברו גם לרשויות המקומיות כדי שתהיה הלימה בין הדיווח לתאגיד ואז אמרנו בתקופת המעבר.

<מירה סלומון: הנה, אני מציפה את תקופת המעבר כפי שאדוני צדק.

<מירה סלומון: זה ביחס לסעיף 259(ג).

<נעה בן שבת: למערכת הממוחשבת.

<נעה בן שבת: את רוצה גם לרשות המקומית.

<נעה בן שבת: למי את רוצה להעביר ברשות המקומית?

<מירה סלומון: לשירות הווטרינרי ברשות המקומית או לרופא הווטרינרי של הרשות המקומית.

<אפרת אביאני: זה אותו אחד מפקודת הכלבת.

<מירה סלומון: לרופא הווטרינר של הרשות המקומית, זה נכון.

<נעה בן שבת: לרופא הווטרינרי העירוני, כמו שקודם אפרת ציינה שיש תפקיד סטטוטורי.

<אלי גורדון: אני מתנצל אבל יש לנו הערה בהמשך להערתה של עורכת הדין מירה סלומון.

<ינון יוני: לגבי רופא וטרינר של הרשות המקומית, יכול להיות מצב שהוא לא רופא וטרינר מוסמך.

<מירה סלומון: נכון.

<מירה סלומון: זה בסדר.

<אבי שפירא: לא בתקופת המעבר.

<מירה סלומון: בכל מקרה, הוא יעביר את זה למי שמוסמך.

<מירה סלומון: הוא יעביר את זה גם לגזבר.

<מירה סלומון: הוא יעבר את זה למי שזה רלוונטי לגביו אבל הוא האיש שמרכז את תעודות המשלוח אצלו.

אלי אלאלוף: אנחנו מגיעים לפלפול והסנדביצ'ים בדרך.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 257, 258, 259?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה.

<נעה בן שבת: 260.

<נעה בן שבת: מינוי רופא וטרינר במפעל לצורך קבלת פטור מבדיקות משנה מלאות ביקש יצרן של מוצר בשר לקבל פטור מבדיקות משנה מלאות כאמור בסעיף 257, רשאי מנהל היחידה הווטרינרית ולגבי מפעל לשחיטת בשר - מנהל השירותים הווטרינריים, למנות לשם פיקוח וטרינרי במפעלו - רופא וטרינר שהוא עובד של הרשות המקומית שבתחומה פועל היצרן, לפי הסכם שבין היצרן או בעל היתר הפעלה ובין הרשות המקומית, עד מועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(1).

<נעה בן שבת: רופא וטרינר שהוא עובד של התאגיד – ממועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(1).

<נעה בן שבת: על אף האמור בכל דין, לגבי יצרן שבמפעלו מונה רופא וטרינר מבין עובדי התאגיד כאמור בסעיף קטן (א)(2), לא יהיה תוקף להוראה הקובעת כי פיקוח במפעל, לרבות הוצאת תעודת וטרינר, ייעשה בידי רופא וטרינר של רשות מקומית.

<נעה בן שבת: השר רשאי להסמיך רופא וטרינר שמונה לפי סעיף, זה בסמכויות מפקח ויחולו על הסמכה כאמור הוראות סימן ט'.

<נעה בן שבת: למרות שבסימן ט' לא מופיע שם במפורש הרופא הווטרינר המפקח בתקופת המעבר.

<נעה בן שבת: הסעיף הזה מקנה לו את הסמכויות לפי אותו סעיף.

<מירה סלומון: אני מבקשת הערה מאוד מאוד משפטית.

<מירה סלומון: סעיף 334(א)(1) קובע את תחילתו של סימן ח'.

<מירה סלומון: כחלק מקביעת תחילתו של סימן ח' נקבע שתוקפו בסעיף 204 למעט ההגדרות בעל היתר הפעלה, מפעל לבשר גולמי ותעודה וטרינרית אפילו מוקדם יותר מיתר סימן ח' שמתייחס אליו בסעיף (א)(1).

<מירה סלומון: לפיכך בתקופת המעבר, אם החריגו את מפעל לבשר גולמי מתחולה מידית, אי אפשר להשתמש בהגדרה הזאת בתוך תקופת המעבר.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה.

אלי אלאלוף: תזכרי את השאלה כי הסנדביצ'ים הגיעו.

אלי אלאלוף: הפסקה עד שעה 19:10.

אלי אלאלוף: אנחנו מחדשים את הישיבה.

<ענת מימון: היינו בסעיף 260.

<ענת מימון: הקראנו את השינויים שנעשו.

<ענת מימון: אדוני, אפשר להצביע על הסעיף ועל השינויים.

אלי אלאלוף: הייתה כאן הערה של עורכת הדין סלומון.

<ענת מימון: לפני ההפסקה עורכת הדין סלומון העירה לגבי נושא התחילה של סימן ח', שזה הפרק הכללי שאנחנו מחוקקים ואמרה שהוראת התחילה הכללית מדברת על ארבע שנים ותשעים ימים ומיעטנו שלוש הגדרות – בעל היתר הפעלה,, מפעל לבשר גולמי ותעודה וטרינרית - שאמורות להיכנס לתוקף מידי.

<ענת מימון: לגבי הוראת המעבר, אנחנו מבקשים שבכל מקום שמופיע מפעל לבשר גולמי, נחליף את המונח ונאמר מפעל לשחיטת בשר.

<ענת מימון: זה לא משנה את המהות אלא המונח כאן שונה, הוא מצומצם יותר והוא זה שמתאים לתקופת המעבר.

אלי אלאלוף: דילגנו על סעיף 241 כי לא היו הנציגים.

<ענת מימון: נכון.

<ענת מימון: על ההסתייגות הצבענו וגם על הסעיף הצבענו לאחר מכן.

אלי אלאלוף: לסעיף 241 הייתה הסתייגות ואמרנו שנחזור אליה אבל אני רואה שהנוכחות מדלדלת ולכן אני מעדיף להצביע עליו עכשיו.

<ענת מימון: ההסתייגות דיברה, כמו בסעיף 243, לגבי הנושא של קביעת האגרה בהתאם לעלות הפיקוח הכוללת ושם ההסתייגות נפלה.

<ענת מימון: אני מציעה שנצביע גם בסעיף 241 על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד –

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא נתקבלה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.

אלי אלאלוף: נצביע על אישור סעיף 241.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף - פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: תודה.

<ענת מימון: אפשר לאשר את סעיף 260 שקראנו לפני ההפסקה.

<אפרת אביאני: גילינו חוסר בסעיף 260(א)(1).

<אפרת אביאני: חסר לנו כאן רופא וטרינר שהוא גם עובד המועצה לענף הלול.

<אפרת אביאני: בעצם מדובר כאן בתקופת המעבר בה אם מפעל מבקש לעמוד בתנאים שמזכים אותו בפטור, אפשר למנות רופא וטרינר שיבצע פיקוח וטרינרי ובעצם יש כאן שתי אופציות – האחת רופא וטרינר שהוא עובד רשות מקומית, והשנייה וטרינר של התאגיד אבל בעצם בתקופת המעבר עדיין תהיה אפשרות גם למנות רופא וטרינר עובד מועצת הלול.

<אפרת אביאני: לכן אנחנו מבקשים להכניס גם את האפשרות הזאת בתקופת המעבר.

אלי אלאלוף: מה זה אומר?

אלי אלאלוף: את יודעת לנסח?

<אפרת אביאני: רופא וטרינר שהוא עובד של רשות מקומית שבתחומה פועל היצרן לפי הסכם שבין היצרן או בעל היתר הפעלה לרשות לבין הרשות המקומית, או רופא וטרינר שהוא עובד של המועצה לענף הלול, וגם זה עד מועד תחילת פעילותו של התאגיד.

<ענת מימון: לכן זה רלוונטי רק לגבי תקופת המעבר.

<אפרת אביאני: נכון.

<ענת מימון: סעיף 261 מדבר על האגרה בעד הפיקוח במפעל של רופא וטרינר שהוא עובד תאגיד.

<ענת מימון: למעשה נאמר שהאגרה הזאת תשולם לפי סעיף 242 – שזה הסעיף בהצעה שלנו שקובע את האגרה בעד המפעל – או לפי פקודת מחלות בעלי חיים כאשר גם לפי הפקודה שם יש סמכות למשרד החקלאות לקבוע אגרות.

<ענת מימון: זה משהו שנגיע אליו.

<ענת מימון: אלה השינויים בסעיף 261.

<ענת מימון: סעיף 262.

<ענת מימון: כאן יש שינוי נוסח.

<ענת מימון: הוספנו את "מונה או הוסמך, לפי העניין" רופא וטרינר".

<ענת מימון: הסעיף מדבר על החובות של הרופא במפעל, אם הוא ממונה על ידי מנהל היחידה הווטרינרית.

<ענת מימון: מחילים עליו את החובות לפי החוק הזה.

<ענת מימון: אפשר להצביע מ-260 עד 262.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים מסעיף 260 עד 262?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<ענת מימון: סעיף 263.

<ענת מימון: דיברנו עליו לפני מספר דקות לגבי הנושא של מתי מבטלים את הפטור מבדיקות משנה מלאות.

<ענת מימון: ההסתייגות היא של קבוצת הרשימה המשותפת שמבקשת שלא מדובר במצב של סיכן את בריאות הציבור אלא די בכך שזה עלול היה לגרום לסיכון של בריאות הציבור.

<ענת מימון: אם הוא הפר והיה עלול לגרום לסכנה לבריאות הציבור, די בכך כדי לשלול לו את הפטור מבדיקות המשנה.

<ענת מימון: כלומר, המבחן הוא יותר מחמיר.

עבדאללה אבו מערוף: יותר קפדני.

<ענת מימון: לא צריך שיקרה משהו בבריאות הציבור אלא שעלול היה.

אלי אלאלוף: יש לכם התנגדות לזה?

עבדאללה אבו מערוף: אני בעד שיהיה יותר קפדני.

אלי אלאלוף: אני מצטרף לזה.

ישראל אייכלר: אני מבין שכאשר מדובר כאן בעסק שקיבל פטור, זה אדם אחראי.

ישראל אייכלר: אני מבין שהולכים לבטל לו את הפטור.

ישראל אייכלר: אם הוא סיכן את בריאות הציבור, ודאי צריך לבטל את הפטור אבל מה זה עלול?

אלי אלאלוף: זה על בסיס איזושהי הוכחה.

<ענת מימון: ההבדל הוא שהיום הסעיף אומר סיכן את בריאות הציבור וכאן הכוונה היא עלול היה לסכן את בריאות הציבור.

ישראל אייכלר: סתם מכבידים על האנשים יותר מדי.

עבדאללה אבו מערוף: במקום עלול אפשר לומר עשוי.

שולי מועלם-רפאלי: ה-עלול הוא הכול.

שולי מועלם-רפאלי: זה רחב מדי.

ישראל אייכלר: אני חושב שהנוסח שאומר סיכן, זה מספיק.

ישראל אייכלר: הוא סיכן.

ישראל אייכלר: כל סיכון שהוא לוקח, הוא מסכן את הפטור שלו.

<שי סומך: אני חושב שצריך להוסיף עלול.

<שי סומך: הרבה פעמים מונעים כאן סכנות והרבה פעמים זה לא סיכן אלא מנעו את הסכנה.

<שי סומך: אבל הייתי שמח אם זה היה סיכן או עלול היה לסכן באופן ממשי.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: עלול לסכן באופן ממשי או חמור.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: התיקון מקובל.

<ענת מימון: בסעיף קטן (א) אנחנו אומרים שאי קיום החובה עלול היה לסכן באופן ממשי את בריאות הציבור.

<ענת מימון: בסעיף קטן (ב), אני אקריא את הסיפא שנוספה: "שלח מנהל היחידה הווטרינרית הודעה למנהל השירותים הווטרינריים על כוונתו לבטל את האישור, ומנהל השירותים הווטרינריים לא העביר את חוות דעתו לגבי הכוונה לבטל את האישור בתוך שבעה ימי עבודה מיום קבלת ההודעה, יראו את ההתייעצות כאילו קוימה".

<שי סומך: אני מציע לומר סיכן או עלול היה לסכן.

<ענת מימון: בסדר.

<ענת מימון: למעשה ההסתייגות מתייתרת.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 263 עם ההסתייגות שהתייתרה?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

<נעה בן שבת: סימן משנה ד': חובת הגעה לבדיקות משנה אקראיות בתקופת המעבר בסעיף 264, שינינו את סעיף קטן (ב): "מנהל היחידה הווטרינרית יזמן מוביל כאמור בסעיף קן (א) לבדיקת משנה של מוצר הבשר המובל ברכב ההובלה, בהתאם לנתוני המערכת הממוחשבת כאמור בסעיף 267 לפי הוראות אלה".

<נעה בן שבת: בפסקה (3) אנחנו מוסיפים ש"רכב הובלה של מוביל של יצרן או של בעל היתר הפעלה יזומן לשתים עשרה בדיקות משנה בשנה לפי הוראות סעיף זה".

<נעה בן שבת: אין שינוי בשאר חלקי הסעיף.

<נעה בן שבת: הובהר לנו שזה באמת 12 בדיוק.

ישראל אייכלר: כמה היו עד היום?

<אבי שפירא: כל יום.

<נעה בן שבת: ההוראה של סעיף 265 הועברה להגדרה של תקופת המעבר וחלק ממנה לסעיף 334.

<נעה בן שבת: ההערה של סעיף 266 הועברה למעלה.

<נעה בן שבת: קראנו אותה והיא הוצבעה.

<נעה בן שבת: סעיף 267, הקמת מערכת ממוחשבת.

<נעה בן שבת: יש כאן תיקון של נושא בבחירת ההובלות ולא הנסיעות.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) נמחק גם כאן מאחר ואלה פרטי הטיפול של המערכת הממוחשבת בעוד שמה שחשוב זה עצם הפעילות שלה ועצם הדיווח למערכת הממוחשבת בתקופת המעבר.

<נעה בן שבת: סעיף 268 מדבר על אגרה בעד בדיקות משנה שלש בשר עוף לאחר שחיטה.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (א) אחרי "בעד ביצוע בדיקות המשנה" יש תוספת האומרת: "לגבי בשר עוף לאחר שחיטה, שנפרק בתחומה".

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) נשאר כפי שהיה עם אותו סכום של 0.1 שקלים לכל קילוגרם בשר לאחר שחיטה שמוביל המוביל.

ישראל אייכלר: כמה זה עלה עד היום?

<מירה סלומון: בערך אותו הדבר.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת אם מוזילים או מייקרים.

<מירה סלומון: בערך אותו הדבר.

<מירה סלומון: בתקופת המעבר, בערך אותו הדבר.

ישראל אייכלר: אמרתי שיש לי תחושה שהחוק הזה שבא להוזיל את מחירי המזון, ייקר אותם פי כמה.

ישראל אייכלר: זאת אחת הדוגמאות.

ישראל אייכלר: אתה יודע מה זה 0.1 מהסחורה?

ישראל אייכלר: מישהו חישב כמה כסף זה?

אלי אלאלוף: קיבלנו מהאוצר מסמך שמסביר כמה חוסכים וגם ממרכז המחקר.

אלי אלאלוף: לגבי כל אחד מהפרקים האלה.

אלי אלאלוף: זה נשלח אלינו.

ישראל אייכלר: אני סומך עליכם.

אלי אלאלוף: ברור שייקח זמן עד שזה יורגש.

<נעה בן שבת: 269.

<נעה בן שבת: תשלום אגרה בידי מי שפטור מחובת הגעה לבדיקות משנה או מי שחייב בהגעה לבדיקות משנה אקראיות בעל היתר הפעלה או יבואן שפטור לפי חוק מבדיקות משנה ומפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה מלאות כאמור בסעיף 257, ישלם לרשות המקומית אגרה מדי חודש בעד פיקוח וטרינרי שיבצעו רופאים וטרינריים שלש הרשויות המקומיות בשוקים.

<נעה בן שבת: סכום האגרה החודשית יהיה מכפלה של 0.1 שקלים חדשים לכל קילוגרם של מוצר בשר לאחר שחיטה או המתה, שיוצר בידי בעל היתר ההפעלה או היבואן, לפי העניין, ושווק בכלל הרשויות המקומיות בישראל באותו חודש כפול שיעור התושבים כהגדרתו בסעיף 268(ב).

ישראל אייכלר: מה זה המתה?

<אפרת אביאני: דגים.

<נעה בן שבת: הסבירו לנו שיש הבדל לאחר שחיטה וזה מפחית את העלויות ומפחית את המשקל.

<נעה בן שבת: 270.

<נעה בן שבת: סירוב להנפיק תעודה וטרינרית בשל אי תשלום אגרה רופא וטרינר כאמור בסעיף 260 לא ינפיק תעודה וטרינרית למפעל שקיבל אישור על מתן פטור מבדיקות משנה מלאות ולבעל היתר הפעלה כאמור בפסקה (1) להגדרה בעל היתר הפעלה או יבואן שפטור לפי חוק מבדיקות משנה, אם הם לא שילמו את האגרה לפי סימן משנה זה בתוך 14 ימים מתום החודש האמור בסעיף 269(א).

<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש לנו כאן מערך גבייה שמובנה בתוך החוק.

<נעה בן שבת: 271.

<נעה בן שבת: היעזרות בגוף אחר לשם גביית האגרה עד ערב תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(2), רשאית רשות מקומית להסתייע בגוף אחר לצורך גביית האגרה.

<נעה בן שבת: ממועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(2), רשות מקומית רשאית להיעזר רק בתאגיד לצורך גביית האגרה.

<נעה בן שבת: יש מועד שייקבע בסעיף 334 והשרים יצטרכו להודיע מתי יוקם התאגיד לעניין גביית האגרות על פיקוח בשווקים.

<נעה בן שבת: עד אותו מועד אפשר להיעזר בגוף אחר ומאותו מועד אפשר להיעזר בתאגיד בתקופת המעבר ולאחר תקופת המעבר, התאגיד עובר לגבייה עצמאית של האגרות אלא אם כן זה מועבר למשרד הבריאות.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) נשאר ללא שינוי.

<מירה סלומון: בהתייחס לסעיף 271(ב).

<מירה סלומון: הסעיף מתייחס למועד תחילת פעילות התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(2).

<מירה סלומון: בהתאם לסיכומים שהיו לנו עם המדינה, המועד שבו התאגיד מתחיל לגבות אגרה עבור הרשויות המקומיות, הוא ארבע שנים עם אפשרות לקיצורן לשנתיים, לאחר שנתיים ותשעים ימים, באישור השרים ובהודעה לוועדה.

<מירה סלומון: זה היה הנוסח עליו סוכם.

<נעה בן שבת: אולי תסתכלי בעמוד 66 בנוסח שבפניך.

<נעה בן שבת: כתוב שם – סעיף (ב)(2) - שתחילתו של הפרק ביום תחילתה של תקופת.

<נעה בן שבת: השרים יכולים לפרסם בהסכמת שר האוצר בצו מועד מוקדם יותר.

<נעה בן שבת: זה מוסדר בסעיף הזה.

<מירה סלומון: ובהודעה לוועדה.

<מירה סלומון: השרים בהסכמת שר האוצר בצו ובהודעה לוועדה.

<נעה בן שבת: יתכן שגם באישור הוועדה אבל אולי נשאיר את נושא הוועדה לסיכום עת נגיע לאותו סעיף.

<נעה בן שבת: בסעיף 272 הוחלפה המילה "מפעל" במילה "בעל היתר הפעלה" כדי שזה ידייק בהגדרה.

<נעה בן שבת: זה עניין נוסחי.

<נעה בן שבת: בפסקה (2) הדגשנו ש"אם צוין בתעודת המשלוח כי חלה חובה להגיע לבדיקת משנה אקראית כאמור בסעיף 264".

<נעה בן שבת: מעבר לכך אין שינוי בהוראות הסעיף.

<נעה בן שבת: סעיף 273 קובע ש"משווק של מוצרי בשר לא יוציא מוצר בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן או לבעל היתר הפעלה ולא יוביל מוצר בשר מאתר מכירה אלא לאחר שמצא כי התקיימו הוראות סעיף 213(1) עד (4) – שזה לגבי הטמפרטורה ברכב - וסעיף 217 – שהוא לגבי תעודות המשלוח - לגבי הרכב שבו הוא מובל".

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת יעקב מרגי.

<שי סומך: אנחנו מטילים כאן על משווק בתוך שלושה חודשים להקים ברכב שלו מערכת התרעה בזמן אמת על תקלות.

<שי סומך: יכול להיות שלפחות את החובה הזאת, צריך לתת לה זמן היערכות.

<שי סומך: זאת עלות יקרה.

<שי סומך: אנחנו מטילים על המשווק לשים ברכבי ההובלה שלו מערכת התרעה בזמן אמת ולעשות זאת בתוך שלושה חודשים כי זאת הוראת המעבר.

<שי סומך: אולי צריך איזשהו זמן היערכות.

<שי סומך: זאת הערה קצת יותר רחבה.

<שי סומך: זאת מערכת יקרה ולא בטוח שאפשר לעמוד בזה בתוך שלושה חודשים.

<שי סומך: אני גם לא בטוח שיותקנו תקנות כל כך מהר שייתנו את הפטור.

אלי אלאלוף: מה הזמן הסביר בעיניכם?

<ענת מימון: אפשר אולי שההוראה תהיה רק בהוראת קבע ולא לגבי הוראת המעבר?

<קריאה: זאת העילה לפטור.

<אבי שפירא: זאת עילה לפטור.

<אבי שפירא: אנחנו מדברים רק על אלה שיהיה להם פטור.

<שי סומך: זה לגבי המשווק.

<שי סומך: כרגע זה לגבי המשווק.

<שי סומך: גם מהמשווק דורשים את רכב ההובלה הזה.

<נעה בן שבת: רישיון לגבי היצרנים, היבואנים בעלי היתר הפעלה אבל לא יחול על המשווק שמעביר מאתר לאתר.

<נעה בן שבת: מדובר על מערכת בקרת טמפרטורה ותיעוד.

<נעה בן שבת: אלה יהיו אבל לא תהיה החובה לעשות מערכת התרעה בזמן אמת או שהחובה הזאת תידחה?

<נעה בן שבת: פסקה (4) תידחה לגבי המשווק?

<משה רפאלוביץ: זה מיועד למי שפטור.

<שי סומך: לא הסעיף הזה.

<שי סומך: סעיף 273.

<שי סומך: זה לא לגבי משווקים.

<אבי שפירא: אני מבין שזה זמן קצר וזה ברור לגמרי אבל יש צד שני וזאת היכולת לשמש בקרה כי התיעוד בסופו של דבר, מה הוא מביא?

<אבי שפירא: שכבר הסחורה תחולק, תגיע לשווקים ורק כשיבדקו את התיעוד יום, יומיים, אחר כך, פתאום יראו שהסחורה נסעה אולי בטמפרטורה גבוהה מדי וכבר הגיעה לסניף בצורה הזאת ואז אי אפשר יהיה לאתר אותה.

<אבי שפירא: אם זה לא סניף אלא מסעדה, כבר בן אדם אכל אותה.

ישראל אייכלר: אתה מדבר רק על מערכת בקרה.

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: מדובר רק על מערכת התרעה בזמן אמת.

ישראל אייכלר: אולי שישה חודשים.

ישראל אייכלר: יש מערכות התרעה כאלה בשוק?

<אבי שפירא: כן.

<קריאה: זה בסך הכול להתקין.

אלי אלאלוף: אני מציע שישה חודשים ולפי הצורך יתייעצו עם הוועדה.

אלי אלאלוף: התייעצות.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים רק על פסקה (4).

<שי סומך: כן.

<נעה בן שבת: חצי שנה.

אלי אלאלוף: בהתייעצות עם הוועדה במידה ויצטרכו יותר.

<שי סומך: עם אפשרות הארכה?

אלי אלאלוף: כן.

<נעה בן שבת: השר שמוסמך להאריך, זה שר הבריאות.

<שי סומך: כן, אבל אולי בתוך ששת החודשים האלה כבר יפתרו את זה.

<שי סומך: צריכים להיות גם משווקים קטנים ולא רק יצרנים.

<נעה בן שבת: אדוני, אולי תהיה אפשרות שנקבע כאן סמכות לשר לקבוע פטור שנותן ליצרנים, לקבוע אותו גם לגבי המשווקים.

<נעה בן שבת: לא חייב להיות אותו פטור, אבל פטור מותאם גם לגבי המשווקים.

<ענת מימון: אפשר להצביע על הסעיפים מסעיף 264 עד 273.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הסעיפים מסעיף 264 עד סעיף 273?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: בתת סימן י', יש תוספת.

<נעה בן שבת: שי, אתה רוצה להציג את התוספת?

<שי סומך: כפי שסוכם, בתקופה של שנתיים אחרי תקופת המעבר הרשויות המקומיות לא יוכלו לבחור לא להעסיק את העובדים ולהעביר אותם להעסקת התאגיד.

<שי סומך: הן יהיו חייבות להעסיק את העובדים אלא אם כן משרד הבריאות יקבע אחרת.

<שי סומך: הצד השני של הסיכום הזה הוא שהרשויות המקומיות יקבלו שיפוי עבור ההפרש שבין גובה האגרה לבין עלות השכר בפועל.

<שי סומך: הסעיף מסדיר את זה.

<נעה בן שבת: 273ב.

<נעה בן שבת: תשלום לרשויות המקומיות עבור שכר העולה על סכום האגרה הבסיסי, הוראת שעה בתקופה של שנתיים מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, רשות מקומית שעלות השכר החודשי בפועל לרופאים הווטרינרים המוסמכים לפיקוח בשווקים המועסקים על ידה, עולה על סכום האגרה הבסיסי, תהיה זכאית לתוספת לתשלום לפי סעיף 247(א) או סעיף 248(2), בגובה ההפרש שבין סכום עלות השכר החודשי בפועל לסכום האגרה הבסיסי.

<נעה בן שבת: בסעיף זה - "תשלום כדין" – בכפוף להוראות אלה: הוראת סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 23 לחוק התקציב לשנת הכספים 1982, התשמ"ב-1982.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 19834, התשמ"ג-1983.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1984, התשמ"ד-1984.

<נעה בן שבת: "עלות השכר החודשי בפועל" – השכר החודשי הממוצע המשולם כדין בשנת 2015, וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי שנחתם לאחר כ' בטבת התשע"ו (1 בינואר 2016) ועד למועד תשלום השכר, והיא שילמה אותן בפועל, בתוספת עלות השכר כאמור.

<נעה בן שבת: בעלות השכר אנחנו לא מדברים על תקורות אלא אנחנו מדברים על עלות השכר למעביד, אותם תנאים סוציאליים שמחויב המעביד להפריש.

<מירה סלומון: גם לנו הייתה הערה בעניין עלות השכר.

<מירה סלומון: עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינרים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015.

<מירה סלומון: כלומר, אנחנו לא מדברים על השכר הממוצע הארצי לרופאים או במשק בכלל אלא בכל רשות מקומית יבדקו את ממוצע שכר הרופאים הווטרינרים הרלוונטי לאותה רשות מקומית ועלות השכר הזה, זאת עלות השכר החודשית בפועל.

<מירה סלומון: אני חוזרת שוב על התיקון.

<מירה סלומון: עלות השכר החודשי בפועל בהגדרה, עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינריים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015 וכן תוספות שהרשות המקומית וכולי.

יעקב מרגי: במה זה שונה מהנוסח המקומי?

<מירה סלומון: עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינריים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015, ומכאן כפי שכתוב.

<נעה בן שבת: את אומרת שאלה כל הרופאים הווטרינריים בכל הרשויות המקומיות?

<מירה סלומון: לא.

<מירה סלומון: באותה רשות מקומית.

<מירה סלומון: כל רשות מקומית, יהיה לה את ממוצע השכר בהתאם לרופאים הווטרינריים המועסקים אצלה.

שולי מועלם-רפאלי: שי, זה על דעתכם הרזולוציה הזאת שכל רשות מקומית בפני עצמה?

<מירה סלומון: אלה היו ההסכמות.

<נעה בן שבת: אני רוצה להציע שתוספת עלות השכר, נוריד את זה מכאן.

<נעה בן שבת: אם הכנסת את זה לרישא, נוריד את תוספת עלות שכר ונגיד: עלות השכר החודשי הממוצע.

ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, זה על חשבון משלם האגרה.

ישראל אייכלר: כל ראש עיר יעשה לו תקציב כמה זה עולה לו ובעלי החנויות באותה עיר יצטרכו לשלם.

<מירה סלומון: לא.

<מירה סלומון: ההפרש הזה משולם מקופת האוצר.

ישראל אייכלר: שאלתי ואמרו לי על ידי האגרה.

<מירה סלומון: לא.

<עלי בינג: אני אבהיר.

<עלי בינג: מה שאמר חבר הכנסת זה מדויק.

<עלי בינג: כל השיפוי הוא מתקציב התאגיד, מתקציב אגרות, כפי שנאמר.

<עלי בינג: העניין הוא שאת עושה צילום של תמונת מצב.

<עלי בינג: העובדים האלה הרי היו עוברים לתאגיד אם התאגיד היה קולט אותם.

<עלי בינג: בשנתיים הראשונות מי שממשיך לעשות את הפיקוח בנקודות הקצה, אלה הרשויות המקומיות ועל מנת שהרשויות המקומיות לא יפסידו, אתה משפה אותן בגין העלות שהייתה להן בפועל והן לא יכולות לתת סתם תוספת.

<עלי בינג: כפי שאתה חושש מגובה האגרות, גם אנחנו חוששים ולכן הכוונה היא השכר הממוצע שהיה בשנת 2015 וכן תוספת שהיא מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי.

<עלי בינג: זה לא שעכשיו ראש עיר יכול להסכים לתת עוד תקן רכב לרופא ואני אשפה אותו על כך בגלל שלא אכפת לראש העיר.

<עלי בינג: זה רק מה שהיה ותוספות מחויבות לפי הסכם קיבוצי.

<עלי בינג: אגב התיקון שלך אנחנו רוצים באמת לתקן את הסעיף הזה כך שהוא יהיה לשני הכיוונים.

<עלי בינג: זאת אומרת, אם העלות של השכר של הרופא הווטרינר ברשות המקומית היה פחות מהעלות הנורמטיבית שאנחנו מעריכים, אנחנו רוצים לתת לו פחות כי אין סיבה שהרשות המקומית תרוויח כאן כסף.

<עלי בינג: זה תיקון שלירז תציע.

אלי אלאלוף: המסקנה, זה מייקר את עלות הבשר?

<עלי בינג: לא.

<לירז דמביץ כהן: הפוך.

<לירז דמביץ כהן: זה בדיוק מה שאנחנו מבקשים לעשות.

<לירז דמביץ כהן: בסעיף 273ב, סעיף קטן (א), במקום המילה "עולה על סכום האגרה הבסיסי" יהיה כתוב "שונה מסכום האגרה הבסיסי" ואז היא תהיה זכאית לתוספת תשלום או יופחת מהתשלום שמגיע לה לפי העניין ההפרש.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו פשוט רוצים להפוך את הסעיף לסימטרי לשני הכיוונים.

אלי אלאלוף: מה אומרים הווטרינרים, זה מייקר?

ישראל אייכלר: השכר של הווטרינר לא ישתנה כאן.

ישראל אייכלר: רק ראש העיר לא יוכל לעשות קופה על זה.

<לירז דמביץ כהן: בדיוק.

<לירז דמביץ כהן: זאת בדיוק הכוונה.

<משה רפאלוביץ: אדוני, אתה רוצה שנחזור על מה שאמרנו בדיונים?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: הגענו לסיכום.

שולי מועלם-רפאלי: שהחוק הזה יגרום לכך שאנשים ימותו כמו שאמר כאן מישהו קודם?

<משה רפאלוביץ: לא.

<משה רפאלוביץ: אנחנו לא חושבים שאנשים ימותו.

שולי מועלם-רפאלי: מישהו מכם אמר את זה.

<משה רפאלוביץ: אם אדוני רוצה לפרוטוקול, אנחנו נתייחס.

<משה רפאלוביץ: אם לא, נחסוך את זה.

אלי אלאלוף: אני עוד לא אסרתי על מישהו לדבר.

<שי סומך: המילה "שנחתם" מיותרת.

<שי סומך: המשפט אומר: "וכן תוספת שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי".

<שי סומך: הכוונה לתוספות שהרשות מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי גם אם הוא נחתם לפני ה-1 בינואר 2016.

<שי סומך: התאריך חשוב אבל לא "שנחתם".

<נעה בן שבת: נדמה לי שההסתדרות רצתה את הנושא הזה של לאחר המועד.

<שי סומך: לא.

<שי סומך: הם מפסידים כאן.

<שי סומך: הרשויות יפסידו.

<נעה בן שבת: הם יותר מפסידים מזה שאתם מפחיתים להם את הסכומים מהאגרות.

<שי סומך: לא.

<שי סומך: הסיכום היה שכל תוספות השכר לפי ההסכם הקיבוצי אחרי ה-1 בינואר 2016 יתווספו לעלות.

<שי סומך: זה לא משנה אם זה הסכם קיבוצי שנחתם לפני או אחרי.

<שי סומך: הרשויות יפסידו.

<נעה בן שבת: החוק הזה לא יתחיל להיות מיושם לפני ה-1 בינואר 2016.

<נעה בן שבת: אז מה כאן הרבותה לפי הסכם קיבוצי?

<נעה בן שבת: אתה יכול לומר שחייבת לשלם אותם לפי הסכם קיבוצי.

<נעה בן שבת: מה זה משנה לי התאריך?

<נעה בן שבת: למה אני צריכה להכניס כאן תאריך?

<שי סומך: אנחנו מקבעים כאן שכר מסוים שהוא ב-2015 כדי שלא יהיו העלאות ואז נותנים את ההצמדה.

<שי סומך: ההצמדה היא לפי התוספות שניתנות על פי ההסכם הקיבוצי – תוספת ותק, העלאה בדרגה, דברים מהסוג הזה.

<נעה בן שבת: התוספות לא מקובעות.

<שי סומך: התוספות הן לפי ההסכם הקיבוצי.

<שי סומך: אם אדם עלה בדרגה לפי ההסכם הקיבוצי, הוא יקבל את הדרגה הנוספת.

<נעה בן שבת: למה צריך את התאריך.

<שי סומך: כי אלה תוספות שכר שיהיו אחרי ה-1 בינואר 2016.

<נעה בן שבת: משלמים תמיד עבור כל שכר חודשי ממוצע.

<עלי בינג: אני אנסה להסביר.

<עלי בינג: בעוד שנתיים הרשויות המקומיות מבצעות בפועל את הבדיקות בנקודות הקצה.

<שי סומך: שנתיים מעבר לארבע שנים.

<עלי בינג: כן.

<עלי בינג: הרשויות המקומיות אמרו שהן לא רוצות שבתקופה הזאת בעצם ניתן להן את השיפוי הנורמטיבי ולכן אם יש לרשות מקומית מסוימת רופא שעלות השכר שלו יותר גבוהה, הן יפסידו לכן אמרנו שאין בעיה, ניתן לכם את העלות בפועל.

<עלי בינג: מצד שני, כמו שאמר חבר הכנסת, אנחנו חששנו שמכיוון שהרשות המקומית בעצם תהיה אדישה לכמה רופא מרוויח, היא יכולה לתת לו הרבה כסף כי היא משופה על הכול.

<עלי בינג: אמרנו שאנחנו מצלמים תמונת מצב של שכר ממוצע לשנת 2015.

<עלי בינג: אמרו לנו בסדר, אבל ב-2016 כבר מרוויחים קצת יותר כי יש איזו תוספת ותק או מישהו עלה בדרגה וכן הלאה.

<עלי בינג: אמרנו, בסדר, אנחנו מצלמים תמונת מצב של 2015 ואנחנו גם נכיר לכם בכל תוספת שמחויבת לפי הסכם קיבוצי שנתתם אחרי 2015.

<עלי בינג: מה שהם נתנו לפני כן, כבר מגולם בתוך השכר הממוצע של 2015 אבל כדי שתוספות עתידיות גם הן יבואו לידי ביטוי, בעצם הכרנו בהן.

אלי אלאלוף: הווטרינרים, מדובר בכם.

אלי אלאלוף: מה התגובה?

<אבי שפירא: אני רוצה להבהיר ולנסות להבין מבחינה עניינית.

<אבי שפירא: הסכם שכר חדש שאמור אני מקווה להיחתם בגין תקופות שמ-2011 אנחנו עדיין עובדים עם הסכם שכר בתוקף, האם ייכנס לתשלום הזה או לא?

<אבי שפירא: אני לא מבין את הניסוח.

<אבי שפירא: האם התוספות בגין הסכם השכר הזה – הסכם השכר החדש אמור לדון בתקופה שבין 2011 עד מתי שייחתם – האם הן ייכללו בסכום שמוגדר כאן?

<אבי שפירא: לדעתי זה אמור להיכלל.

<אבי שפירא: אני מבקש להבין מה משמעות הניסוח הזה.

<אבי שפירא: מה המשמעות המעשית.

<אבי צרפתי: אני חושב שיש כאן איזושהי טעות מבחינת האוצר.

<אבי צרפתי: בהסכם השכר הקיבוצי שלנו כתוב במפורש שאין תוספות נוספות מלבד הסכם השכר.

<אבי צרפתי: כך שבמידה וההסכם מתעדכן מעת לעת, זה המקסימום שמקבלים.

<אבי צרפתי: זאת אומרת, רופא לא יכול לקבל ברשות עוד שעות נוספות, עוד כוננויות או גורם חלוקה אחר.

<אבי צרפתי: התוספת הזאת, המגבלה שאתם שמים כאן, היא לא מעשית כי רופאים לא מקבלים תוספות.

<אבי צרפתי: הם מקבלים רק הסכם שכר קיבוצי.

<אבי צרפתי: אם הסכם השכר הזה מעת לעת מתעדכן, בין כה וכה אני מבין שלפי האוצר זה יתעדכן.

<אבי צרפתי: לכן זה מיותר הדבר הזה של צילום התמונה.

<עלי בינג: אם הבנתי נכון את ההערה, ההערה הזאת לא מועילה.

<עלי בינג: אנחנו מבחינתנו שמחים לחשק את זה שלא יהיה מעבר להסכם קיבוצי.

<עלי בינג: אתה לא אומר שזה מזיק אלא אתה אומר שהחשש מיותר.

<אבי צרפתי: הוא לא במקום.

יעקב מרגי: אין בעיה שיעלו את השכר.

יעקב מרגי: זה לא גורע.

אלי אלאלוף: אבל זה לא מחייב תיקון בנוסח הסעיף?

<עלי בינג: אני חושב שלא.

<נעה בן שבת: אם השכר שלהם יעלה ב-2016, אתה לא תביא את זה בחשבון אלא אם כן ההסכם הקיבוצי יבנה את זה בצורה של תוספות שכר ולא של שכר.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: אם זה מתעדכן מכוח הסכם קיבוצי חדש, זה חל כאן.

<נעה בן שבת: זה לא חל כאן כי יראו את השכר הממוצע המשולם כדין בשנת הכספים 2015.

יעקב מרגי: מחויבת לפי הסכם קיבוצי שנחתם.

<עלי בינג: וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי.

<נעה בן שבת: אבל זה רק תוספות שישלמו מעבר לשכר.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, רק אם הם יבנו את זה במבנה של תוספות, רק אז הם יקבלו את זה.

<אבי שפירא: אם השכר עצמו יגדל על פי הסכם השכר?

<עלי בינג: זאת ההתחשבנות בינינו לבין הרשות המקומית.

<עלי בינג: אני לא מצליח להבין.

<עלי בינג: זה לא יפגע בכם בשום צורה.

<אסף בריל: יש עכשיו הסכם שכר שאמור להיחתם ב-2016.

<אסף בריל: יהיה כלול או לא יהיה כלול?

<שי בירן: אולי לשאול שאלת הבהרה שאולי גם תעזור להבין?

<שי בירן: איך שאני מבין את זה, לצורך ההתחשבנות עם רשות מקומית, אתם מחשבים פעם אחת עבור כל רשות את השכר הממוצע ואז מזיזים אותו בהתאם להסכמים קיבוציים.

<שי בירן: ככל שהתקבלה לדוגמה תוספת הסכמית של חמישה אחוזים, אתם תעלו אותו בחמישה אחוזים ואת ההתחשבנות תעשו על פי הסכום המעודכן.

<שי בירן: הבנתי נכון?

<עלי בינג: נכון.

<עלי בינג: ככל שהרשות המקומית שילמה זאת בפועל.

<שי בירן: אז אין עם זה שום בעיה.

<קריאה: אם כך, צריך לחשק את זה לשנת 2015.

<שי בירן: היא מחויבת לשלם לכם את הזכויות שלכם.

<שי בירן: אנחנו רק מדברים על השיפוי והשיפוי במקרה הזה זוחל יחד עם הסכמי השכר.

<שי בירן: לכן אני לא רואה כאן בעיה.

<מירה סלומון: לכן אומרים החל מיום?

<שי בירן: לדעתי החל מיום.

<שי בירן: כן.

<שי בירן: הסכמים קיבוציים שייחתמו לאחר.

<שי סומך: שי, אתה מפסיד כאן כי גם לפי ההסכם הקיבוצי הקיים, יש תוספות שכר כמו למשל עלייה בדרגה.

<שי סומך: אתם לא רוצים את התוספות לעובד מסוים ספציפי, תוספת ותק, תוספת דרגה?

<שי סומך: גם אותם אתם רוצים.

<שי בירן: בוודאי, אבל למה זה לא מכוסה בנוסח הזה?

<שי סומך: לפני מה שאמרת, דיברת על הסכם שייחתם אחרי אבל אנחנו רוצים גם לכלול הסכמים שנכרתו לפני.

<מירה סלומון: נכון.

<מירה סלומון: לכן החל מיום.

<מירה סלומון: זה לא שנחתם מעתה.

שולי מועלם-רפאלי: לכן הנוסח ששי ממשרד המשפטים מציע, הוא כולל בדיוק את הכול ולא רק מתאריך מסוים וקדימה.

<שי בירן: אתה בעצם אומר שמחויבת לשלם על פי ההסכמים הקיבוציים שהיא חתומה עליהם לרבות הסכמים שיהיו לאחר התאריך הזה.

<שי סומך: לפני או אחרי, זה לא משנה.

<שי סומך: כל הסכם.

<עלי בינג: אני אנסה להסביר שוב ואולי אני אצליח להסביר כמו שצריך.

<נעה בן שבת: האם יהיו תוספות שלא היו בשנת 2015?

<עלי בינג: בדיוק.

<נעה בן שבת: תוספות שלא היו.

יעקב מרגי: אפשר לומר לרבות.

<ענת מימון: זה רק לגבי התוספות.

<עלי בינג: זאת בדיוק הכוונה.

אלי אלאלוף: זה מקובל על כולם?

אלי אלאלוף: אני חושב שזה נראה סביר.

אלי אלאלוף: זה נותן לכם עד 2015 לפי השכר שאתם מקבלים ואם יש הסכם קיבוצי חדש לאחר התאריך, זה גם לוקח בחשבון.

<שי בירן: הזחילה האוטומטית שלא מצריכה הסכם חדש, לא באה לידי ביטוי.

אלי אלאלוף: גם אינדיבידואלי וגם הסכם קיבוצי.

אלי אלאלוף: אם הייתי רוצה להיות זהיר, הייתי אומר מתאריך מסוים בהסכמת התאגיד.

אלי אלאלוף: לא יהיו השתוללויות.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: ברשותכם, נתקדם.

<לירז דמביץ כהן: מקובל הנוסח המקובל לשני הכיוונים?

<קריאה: מה הנוסח הסופי?

<לירז דמביץ כהן: אני אקרא אותו.

<לירז דמביץ כהן: סעיף 273ב.

<לירז דמביץ כהן: תשלום לרשויות המקומיות עבור שכר העולה על סכום האגרה הבסיסי, הוראת שעה (א) בתקופה של שנתיים מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, רשות מקומית שעלות השכר החודשי בפועל לרופאים הווטרינרים המוסמכים לפיקוח בשווקים המועסקים על ידה שונה מסכום האגרה הבסיסי, תהיה זכאית לתוספת תשלום או יופחת מהתשלום המגיע לה לפי העניין לפי סעיף 247(א) או סעיף 248(2), בגובה ההפרש שבין סכום עלות השכר החודשי בפועל לסכום האגרה הבסיסי.

<לירז דמביץ כהן: בסעיף קטן (ב) אין שינוי.

<מירה סלומון: לא.

<מירה סלומון: בסעיף קטן (ב) יש שינוי.

<מירה סלומון: דיברנו עליו.

<נעה בן שבת: בהגדרה.

<נעה בן שבת: "עלות השכר החודשי בפועל" – השכר החודשי הממוצע המשולם כדין לרופאים הווטרינרים המועסקים על ידי הרשות המקומית בשנת 2015 וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לי הסכם קיבוצי שמגיעות לאחר יום כ' בטבת התשע"ו (1 בינואר 2016) והיא שילמה אותן בפועל.

<עלי בינג: אם היא שילמה אותן בפועל, זה מספיק.

<אבשלום דולב: התיקון של מרכז השלטון המקומי אומר שעושים ממוצע של כל הרופאים הווטרינרים ברשות המקומית אבל חלק מהרופאים הווטרינרים עובדים בבדיקות משנה וחלק לא עובדים בבדיקות משנה.

<אבשלום דולב: לכן אני מבקש לתקן את אלו שעובדים בבדיקות משנה כי עליהם משלמים ולא על כולם.

<משה רפאלוביץ: כולם עובדים בבדיקות משנה.

<אבשלום דולב: לא כולם.

<אבשלום דולב: לא תמיד כולם עובדים ואני מבקש לתקן את זה משום שבסופו של דבר, כפי שהזכיר חבר הכנסת אייכלר, זה יגיע לצרכן כי זה יעלה את סך כל הגבייה שצריך לגבות.

<שי סומך: אפשר לכתוב בהגדרה לרופאים וטרינרים כאמור בסעיף קטן (אׂ).

<שי סומך: בסעיף קטן (א) הרופאים הם רופאים וטרינרים מוסמכים לפיקוח בשווקים.

<שי בירן: ההסדר מסובך מספיק כדי שלא תהיה הצדקה לסבך אותו.

<שי סומך: הכוונה היא לאותם רופאים וטרינרים.

<אבי שפירא: אלה אותם רופאים.

<אבי שפירא: כולם עובדים.

<אבי שפירא: 69 אחוזים מהמחלקות עושים סבב בין כל הרופאים הווטרינריים לצורך ביצוע המטלות האלה.

ישראל אייכלר: יש הבדלי שכר בין רופא שיוצא לבדיקות לבין זה שלא יוצא?

<קריאה: לא.

<קריאה: אין.

<אבשלום דולב: הם אומרים שאין הבדלים.

ישראל אייכלר: הממוצע הוא אותו ממוצע.

<אבשלום דולב: אני ראיתי בפרסומים של הממונה על השכר כפי שהופיע באתר שלו יש הבדלים גדולים במחירים בין הרופאים השונים.

<שלמה שלי עינב: לפי ותק.

<אבשלום דולב: הם טוענים שכולם מבצעים בדיקות משנה ואת זה אני לא יכול להגיד אם זה כך או לא.

<אבשלום דולב: ההבדלים בשכר הם מאוד גבוהים.

שולי מועלם-רפאלי: ממילא כולם מבצעים בדיקות משנה.

<מירה סלומון: כולם מבצעים בדיקות משנה ומבצעים בדיקות בשווקים.

אלי אלאלוף: כפי שאישרנו.

אלי אלאלוף: אם יש תיקונים קוסמטיים, הלשכה המשפטית תעשה אותם.

אלי אלאלוף: אני מבקש להצביע על הסעיף.

<נעה בן שבת: הכוונה לאותם רופאים וטרינרים שעובדים בפיקוח הווטרינרי בשווקים.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 273ב?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר פה אחד.

<נעה בן שבת: בסעיף העונשין הקראנו את רוב הדברים אבל יש כמה תיקונים.

<נעה בן שבת: אני רוצה לבקש שוב שנוכל להתאים את הנוסח ולא להתעכב עליו עכשיו.

ישראל אייכלר: אישרנו לכם את זה.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: אין לנו כאן חידושים.

<נעה בן שבת: דבר אחד עליו דיברנו בישיבה הקודמת והעירו לי שלא דייקתי בדברים.

<נעה בן שבת: דיברתי על הנושא של המוביל, על הנהג של הרכב המוביל.

<נעה בן שבת: הסבירו לי שאפשר לראות בו, בנהג של הרכב המוביל, שהוא אחראי כמוביל, ולא צריך לכתוב את זה בצורה מפורשת.

<נעה בן שבת: זה לא שהוא לא יכול להיות אחראי בשום צורה אלא הוא עשוי להיות אחראי ועשוי להיחשב בעצמו כמפר גם אם לא נאמר את זה במפורש.

אלי אלאלוף: זה אומר שאין מה לתקן?

<נעה בן שבת: זה אומר שאין מה לתקן.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: מקובל?

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בתיקוני הנוסח אנחנו סומכים עליכם.

<נעה בן שבת: נבקש להצביע על הפסקאות וסעיפי העונשין בסעיף 283(א), פסקאות (12) עד (15) בכפוף לתיקוני נוסח שנעשה.

אלי אלאלוף: מי בעד סעיף 283(א) פסקאות (12 עד (15)?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: תודה.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב), פסקה (51), שינינו ב"מעביר מוצר בשר לאתר מכירה בניגוד להוראות רופא וטרינר מוסמך לפי סעיף 239(ד)" והשאר הם יותר תיקוני התאמה בנוסח.

<נעה בן שבת: אני מבקשת להעמיד להצבעה את סעיף 283(ב) פסקאות (45) עד (52).

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 283(ב) פסקאות (45) עד (52)?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 283(א) ו-(ב)?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: , מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: כל סעיף העונשין אושר

<אבי שפירא: לא הספקתי להתייחס למרות שניסיתי לגבי סעיף 283(א).

<אבי שפירא: צריך להוסיף את מערכת ההתראה.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: אמרנו שלא מפרטים כרגע.

<נעה בן שבת: אנחנו אומרים מערכות בקרת טמפרטורה ותיעוד תקלות.

<נעה בן שבת: זה בגדול.

<נעה בן שבת: הוועדה הסמיכה אותנו להתאים להוראות.

<ענת מימון: זה גם מפנה לסעיף 216 שכולל את זה.

<נעה בן שבת: בסעיף 287 בעיצומים הכספיים, גם כאן אנחנו מבקשים להתאים לעבירות הפליליות וגם כמובן להתאים לנוסח ההוראות.

ישראל אייכלר: זה רק נוסח.

ישראל אייכלר: את לא משנה את גובה הקנס.

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: גם לא את המהות של ההוראות.

<נעה בן שבת: אני פשוט אראה מה כתוב היום בסעיף 216 כדי לראות שדייקתי כי בלחץ הזמן לא הספקנו לעשות זאת.

<נעה בן שבת: אולי גם אפשר להציע לצרף את הנוסח הזה לפרוטוקול כדי שהדברים יהיו מובנים לקורא, כדי שמי שקורא את הפרוטוקול יבין על מה מדובר.

יעקב מרגי: אם הוא יהיה מובן, הוא לא יהיה מסמך משפטי.

<נעה בן שבת: בסעיף 287 אנחנו מבקשים לאשר את הפסקאות (12) עד (16).

<נעה בן שבת: בסעיף 288 אנחנו מבקשים לאשר את פסקאות (39) עד (47).

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 287 וסעיף 288, פסקאות (12) עד (49)?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: 317.

<נעה בן שבת: תיקון חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי.

<נעה בן שבת: בחוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים – בסעיף 15, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) שר החקלאות ופיתוח הכפר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במתקנים לייצור תוצרת מן החי, בהתאם לסכום האגרה הבסיסי כהגדרתו בסעיף 241.

<נעה בן שבת: זאת הייתה דרישת הוועדה בדיון הקודם.

<נעה בן שבת: אחרי סעיף 25 יבוא: "25א.

<נעה בן שבת: הוראות לעניין מפעל בשר המייצר בשר ומפעל המייצא תוצרת מן החי לגבי מפעל בשר כהגדרתו בסעיף 204 לחוק בריאות הציבור (מזון) שמייצא בשר, ולגבי מפעל המייצא מוצרים מן החי, יחולו ההוראות שלפי חוק זה, ואולם – בכל מקום, במקום "שר החקלאות" יקראו "שר הבריאו".

<נעה בן שבת: תקנות, צווים, הוראות מנהל, הודעות ותנאים למתן אישורי ייצוא שניתנו לפי חוק זה ערב תחילתו של סימן ח' לחוק בריאות הציבור (מזון), ימשיכו לחול וינהגו לפיהם לגבי מפעל בשר המייצא בשר ולגבי מפעל המייצא מוצרים מן החי, עד שייקבעו הוראות או יינתנו הוראות, לפי העניין, שיחליפו אותן לפי החוק.

<נעה בן שבת: אישורי ייצוא שניתנו ערב תחילתו של סימן ח' לחוק בריאות הציבור (מזון) ימשיכו לחול עד פקיעת תוקפם.

<נעה בן שבת: יש סמכויות לבטל אותם?

<נעה בן שבת: אלא אם כן בוטלו במועד מוקדם יותר?

<נעה בן שבת: אין אפשרות לבטל.

<שי סומך: בסמכות להתקין תקנות לגבי האגרה, צריכה להיות אפשרות גם להתקין תקנות לגבי השעות הנוספות.

<שי סומך: חשבתי שזה נכנס כמו בעמוד 19.

<נעה בן שבת: אני מבקש לעשות הפסקה קצרה כי בעיני זה מרגש, אני לא רגיל לקבל מכתב חתום על ידי שלושה שרים שמופנה לחבר הכנסת אלאלוף ולמר אבי ניסנקורן יושב ראש ההסתדרות.

<נעה בן שבת: תרשו לי לתת את זה לענת לקרוא.

<נעה בן שבת: זה ההסכם שבזכותו כולם יצאו מכאן נשכרים.

<ענת כהן שמואל: מסמך עקרונות הנוגעים לתנאי העסקת עובדים בתאגיד הפיקוח הווטרינרי.

<ענת כהן שמואל: בהמשך לישיבות ועדת העבודה הרווחה והבריאות בכנסת בעניין חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2015 ו-2016) התשע"ה-2015, פרק ז', הגנה על בריאות הציבור (מזון), הרינו לפרט את ההסכמות שהושגו מול הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן – נציגות העובדים) בעניין מעבר עובדי הרשויות המקומיות ועובדי המועצה לענף הלול (להלן – העובדים) אל תאגיד הפיקוח הווטרינרי.

<ענת כהן שמואל: המנהל הכללי של התאגיד יציע לכל הרופאים והפקחים הווטרינרים ברשויות המקומיות ובמועצה לענף הלול העוסקים כיום בפיקוח וטרינרי בשווקים ובמפעלי הייצור (להלן – פיקוח וטרינרי) להתקבל לעבודה בתאגיד בהתאם להיקף משרתם בפיקוח וטרינרי ברשות המקומית או במועצה לענף הלול, תוך שמירה על זכויותיהם ועל תנאי שכרם ועבודתם שלהם הם זכאים כדין לרבות רצף זכויות וזאת כמפורט ובכפוף לאמור בהצעת החוק.

<ענת כהן שמואל: יודגש כי על עובד המועצה או הרשות המקומית יהיה להשיב בכתב להצעת המנהל הכללי בתוך 21 ימים מיום קבלתה בכתב.

<ענת כהן שמואל: אם השיב בחיוב, קליטתו לתאגיד תהיה כקבוע בחוק.

<ענת כהן שמואל: , אם לא השיב העובד להצעה בחיוב בכתב בתום התקופה האמורה, יראו אותו כמי שסירב להצעה.

<ענת כהן שמואל: שר הבריאות ושר החקלאות יפעלו מול המנהל הכללי של התאגיד לחתימה על הסכם קיבוצי מול ארגון העובדים היציג בתאגיד.

<ענת כהן שמואל: הממונה על השכר יסייע בעניין ככל הנדרש.

<ענת כהן שמואל: האמור במכתב זה, למעט בעניינים המעוגנים בהצעת החוק, מותנה במיצוי תביעות מלא ומוחלט של דרישות וטענות הצדדים ובשיתוף פעולה מלא של נציגות העובדים בכל הקשור להשלכות החוק במעבר העובדים אל התאגיד.

<ענת כהן שמואל: אין באמור במכתב זה כדי להוות מיצוי תביעות בכל הקשור לתנאי שכרם ועבודתם של העובדים בתאגיד בחתימה על הסכם קיבוצי בעניין.

<ענת כהן שמואל: המנהל הכללי של התאגיד רשאי להציע לרופאים הווטרינרים שאינם מועסקים על ידי רשות מקומית או המועצה לענף הלול ועוסקים בפיקוח וטרינרי להיקלט כעובדי התאגיד בהתאם לצרכיו.

<ענת כהן שמואל: ככל שעובד כזה ייקלט לתאגיד, תנאי שכרו יאושרו על ידי הממונה על השכר בהתאם לקבוע בסעיף 29 בחוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985.

<ענת כהן שמואל: רופא וטרינרי שהועסק על ידי רשות מקומית טרם קליטתו אל התאגיד רשאי בפרק זמן של שנה מיום העברת הפעילות לתאגיד להתחרט ולחזור אל הרשות המקומית בהינתן הסכמתה לכך.

<ענת כהן שמואל: עובד שהוצע לו לעבור לתאגיד אך סירב להצעה או שביקש לחזור אל הרשות המקומית אך בקשתו נדחתה או שעבר לתאגיד וביקש לפרוש, יוכל לפרוש בתנאי פרישה מוגדלים שיוסכמו בין הצדדים.

<ענת כהן שמואל: אופציה זאת תעמוד לרשות העובד לתקופה של שנה מיום העברת הפיקוח הווטרינרי מהרשות המקומית הרלוונטית אל התאגיד.

<ענת כהן שמואל: עובד רשות מקומית במכתב זה הינו לרבות עובד איגוד ערים.

<ענת כהן שמואל: ב ב ר כ ה אורי אריאל משה כחלון יעקב ליצמן שר החקלאות ופיתוח הכפר שר האוצר שר הבריאות

אלי אלאלוף: ברכות לכולם.

ישראל אייכלר: זה נשמע כל כך שקט כאילו אף אחד לא יודע כמה עמלת על זה.

אלי אלאלוף: אני חושב שמגיעות ברכות לכולם.

אלי אלאלוף: זה רק אומר שבמשא ומתן פותרים כל בעיה.

אלי אלאלוף: אני מאחל לכולם תמיד להיות במשא ומתן.

אלי אלאלוף: אני מברך את הווטרינרים, את הארגון שלהם, את הנציגים של המשרדים, את נציגי מועצת הלול.

יעקב מרגי: הוזלה לא תהיה.

<משה רפאלוביץ: אנחנו מודים לך אדוני על המאמצים שהשקעת בעניין הזה.

אלי אלאלוף: זה טבעי.

אלי אלאלוף: זה כולנו.

יעקב מרגי: מהניסיון של הקמת רשות המים, הוזלה לא תהיה.

<משה רפאלוביץ: אנחנו כמובן מודים גם לחברי הוועדה.

<יעקב גנדלר: כל הבעיות של הרופאים הווטרינרים הרשותיים נפתרו ויש להם שנה להתחרט ולחזור לרשות המקומית.

<יעקב גנדלר: לא כתוב שום דבר לגבי עובדי מועצת הלול.

אלי אלאלוף: כתוב.

<יעקב גנדלר: מה קורה כשהוא מתחרט?

<יעקב גנדלר: לאן הוא חוזר?

אלי אלאלוף: אנחנו נצלם את המכתב וניתן לכם אותו.

<נעה בן שבת: אין להם תפקידים לחזור אליהם.

<עומרי קנר: ההבדל בין עובדי המועצה לענף הלול לבין עובדי הרשויות המקומיות הוא שמועצת הלול בעצם עובדת רק במשחטות ושם כל התפקידים עוברים אוטומטית לתוך התאגיד.

<עומרי קנר: לא רשמנו, ואמור להירשם, אבל המכתב הועבר לשרים לחתימה והם כבר חתמו עליו, אבל אנחנו כן נוציא הבהרה ואני אומר אותה לפרוטוקול שעובדי המועצה לענף הלול, יש להם גם שנה לבקש לפרוש מהתאגיד ככל שהעבודה בתוך התאגיד לא מקובלת עליהם והם יהיו זכאים לתנאי פרישה מוגדלים בהתאם להסכמות שנשיג בהמשך.

<יעקב גנדלר: תודה.

אלי אלאלוף: אני ממליץ להוציא הבהרה בכתב למועצת הלול.

<לירז דמביץ כהן: אדוני, זה מובהר.

<לירז דמביץ כהן: העובדים מוגדרים.

<נעה בן שבת: בהמשך לתיקון ששי העיר עליו, הוא צודק.

אלי אלאלוף: ברשותכם, בשם חברי הוועדה אני עונה בחיוב.

אלי אלאלוף: ניסנקורן יוציא את התגובה שלו בכתב.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: נמשיך.

<נעה בן שבת: התיקון יהיה בסעיף קטן (15)(ב): "רשאי לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במתקנים לייצור תוצרת מן החי ויכול שיקבע אגרות שונות בעד פיקוח כאמור בשעות העבודה הרגילות ובעד פיקוח בשעות החורגות משעות העבודה הרגילות.

<נעה בן שבת: אגרות לפי סעיף זה, לעניין פיקוח וטרינרי בשעות העבודה הרגילות, ייקבעו בהתאם לסכום האגרה הבסיסי כהגדרתו בסעיף 241".

<שרון גוטמן: למען הסר ספק.

<שרון גוטמן: אפרת אמרה בדיון הקודם שבכל מקום, במקום שר החקלאות יבוא שר הבריאות וזה גם נכון לעניין סעיף 317(1)(ב).

<נעה בן שבת: בסדר.

<נעה בן שבת: השר שצריך לחתום זה שר הבריאות?

<אפרת אביאני: לפי העניין.

אלי אלאלוף: למרות שהמכתב מיושב ראש ההסתדרות יהיה חתום מחר בבוקר, אישרו לנו להקריא לכם אותו.

אלי אלאלוף: מי מבין חברי הכנסת שרוצה לקבל העתק, יקבל אותו.

<ענת כהן שמואל: לכבוד חבר הכנסת משה כחלון, שר האוצר חבר הכנסת אורי אריאל, שר החקלאות ופיתוח הכפר חבר הכנסת יעקב ליצמן, שר הבריאות הריני לאשר כי כל האמור במכתבם של שר האוצר, שר החקלאות ושר הבריאות מה-8 בנובמבר 2015 ובמכתבו של הממונה על השכר מאותו יום בעניין העובדים בפיקוח הווטרינרי מקובל עלי לרבות סעיף 5 במכתב השרים.

<ענת כהן שמואל: בברכה אבי ניסנקורן יושב ראש ההסתדרות העתק: חבר הכנסת אלי אלאלוף, יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות קובי אמסלם, הממונה על השכר והסכמי העבודה, משרד האוצר חיים ביבס, יו"ר מרכז השלטון המקומי

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: ממשיכים.

<נעה בן שבת: בסעיף 318 לא היה שינוי.

<נעה בן שבת: אפשר להעמיד להצבעה את סעיף 317 ו-318.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 317 ו-318?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו פה אחד.

<נעה בן שבת: 321.

<נעה בן שבת: תיקון פקודת מחלות בעלי חיים בפקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985 – בסעיף 22(א), אחרי פסקה (15) יבוא: "(16) קביעה והסדרה בנוגע לפעולה כאמור בפסקה (8) בהגדרה "טיפול בתוצרת חקלאית" שבהגדרה "ייצור" שבסעיף 26 לחוק בריאות הציבור (מזון) לרבות תנאי ייצור נאותים, מתן היתר הפעלה ופיקוח וטרינרי.

<נעה בן שבת: תקנות לפי פסקה זו טעונות התייעצות עם שר הבריאות".

<נעה בן שבת: אחרי סעיף (33) יבוא (33א).

<נעה בן שבת: "(33א) הוראות מעבר לעניין תקנות, רישיונות והוראות מינהל.

<נעה בן שבת: תקנות, צווים, הוראות מינהל, הודעות ותנאים למתן רישיונות ייצור או אישורי ייצור נאות שניתנו לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו) ולפי חוק ההגנה על בריאות הציבור (מזון) ערב תחילתו של סימן ח' לחוק ההגנה על בריאות הציבור (מזון) ימשיכו לחיול וינהגו לפיהם לגבי פעולה כאמור בפסקה (8) להגדרה "טיפול בתוצרת חקלאית" שבהגדרה "ייצור" שבסעיף 26 לחוק ההגנה על בריאות הציבור (מזון) עד שייקבעו הוראות או יינתנו הוראות, לפי העניין, שיחליפו אותן לפי החוק.

<נעה בן שבת: רישיונות ייצור או אישורי ייצור נאות שניתנו ערב תחילתו של סימן ח' לחוק ההגנה על בריאות הציבור ימשיכו לחול עד פקיעת תוקפם או עד התקופה האמורה בסעיף 334(ד) לחוק ההגנה על בריאות הציבור, לפי המאוחר מביניהם".

<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש כאן תחולה והמשכיות של ההוראות שחלו עד יום תחילת הסימן.

<שי סומך: המלים "תקנות וצווים" מיותרות ואני אסביר למה.

<שי סומך: במסגרת חלוקת הסמכויות, אני אזכיר ש-13 הפעולות הועברו למשרד החקלאות אבל הרגולציה עליהן עדיין תישאר גם בידי משרד הבריאות והיא גם תינתן למשרד החקלאות.

<שי סומך: זאת אומרת, עדיין שר הבריאות יהיה מוסמך להתקין תקנות לגבי אותן 13 פעולות.

<שי סומך: לכן התקנות והצווים שניתנו לגבי 13 הפעולות האלה, עדיין נשארות בתוקף ולא צריך הוראה מיוחדת שתשמור אותם כי הם ממילא כבר נשמרים.

<נעה בן שבת: נוריד את המלים תקנות וצווים.

<נעה בן שבת: בסעיף 23 אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) שר החקלאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי בתקנות לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעלים לבשר גולמי כהגדרתם בסעיף 204 לחוק בריאות הציבור (מזון) או במתקנים שבהם מבוצעות פעולות כאמור בפסקה (1) להגדרה "טיפול בתוצאת חקלאית" שבהגדרה "ייצור" בסעיף 26 לחוק בריאות הציבור (מזון) ויכול שיקבע אגרות שונות בעד פיקוח כאמור בשעות העבודה הרגילות ובעד פיקוח בשעות החורגות משעות העבודה הרגילות.

<נעה בן שבת: אגרות לפי סעיף קטן זה לעניין פיקוח וטרינרי בשעות העבודה הרגילות ייקבעו בהתאם לסכום האגרה הבסיסי כהגדרתו בסעיף 241 לחוק בריאות הציבור (מזון).

<נעה בן שבת: על גביית האגרות לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות סעיפים 245 ו-248 לחוק בריאות הציבור (מזון) בשינויים המחויבים".

<נעה בן שבת: אני חושבת שאת התוספת הזאת אנחנו צריכים גם להוסיף בסעיף ההוא לגבי הגבייה של האגרות.

<אפרת אביאני: אם אפשר שזה יהיה 248(1) ולא כל 248 כי רק הוא רלוונטי למשרד החקלאות, לעניין אופן הגבייה.

<אפרת אביאני: 248(1) ולא כל 248 כי 248(2) מדבר על גבייה לרשויות המקומיות וזה לא רלוונטי לחקיקה.

<נעה בן שבת: בסדר.

<אלי גורדון: אם אפשר לתקן בסעיף 321 משפט שמתחיל מתקנות, צווים, הוראות מנהל וכולי.

<אלי גורדון: היינו מבקשים לשנות את אישור ייצור.

<אלי גורדון: למתן רישיונות ייצור או אישורי ייצור נאותים וכולי.

<אלי גורדון: כאן היינו מבקשים לשנות את זה לתכניות בטיחות.

<אלי גורדון: חובת יישום תכניות בטיחות.

<נעה בן שבת: במקום אישורי ייצור?

<אלי גורדון: כן.

<ינון יוני: במקום תנאי ייצור נאותים – חובת יישום תכנית בטיחות מזון.

<אפרת אביאני: הם מתכוונים לפסקה למעלה.

<אלי גורדון: בסעיף 26, פסקה (16).

<ינון יוני: חובת יישום תכנית בטיחות מזון.

<נעה בן שבת: יש נושא שאנחנו צריכים להתייעץ.

<נעה בן שבת: הסיפא שמופיעה כאן, האם גם היא צריכה לחול בסעיף 317 שכבר הצבענו עליו.

<נעה בן שבת: הסיפא אומרת שהוראות הסעיפים 245 ו-248 לעניין הגבייה של הסכומים, צריכה לחול גם על סעיף 317.

<נעה בן שבת: בסעיף 317 יש סמכות לגבות אגרות במסגרת החוק לפיקוח על ייצוא בעלי חיים.

<אפרת אביאני: כן.

<אפרת אביאני: את צודקת.

<נעה בן שבת: גם הסמכות הזאת צריכה להיות כפופה.

<אפרת אביאני: על גביית האגרות לפי סעיף קטן (ב).

<אפרת אביאני: צריך להוסיף.

<נעה בן שבת: נבקש רביזיה על סעיף 317.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים רביזיה על סעיף 317.

אלי אלאלוף: נודיע על כך ותוך חצי שעה אפשר יהיה לדון בסעיף.

<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 322, חוק הרופאים הווטרינרים.

<ענת מימון: זה תיקון שבעצם מקים את התאגיד.

<ענת מימון: אנחנו נעבור רק על השינויים.

<ענת מימון: אני מדלגת לעמוד 41, לתפקידי התאגיד, סעיף 32ה.

<ענת מימון: סעיף 32ה מציג את תפקידי התאגיד הציבורי והוועדה ביקשה שיהיה לו גם תפקיד לעניין הפיקוח באופן מהותי ולא רק כמעסיק של העובדים.

<ענת מימון: לכן הוספה פסקה (1א) שקובעת שהתאגיד "ייעץ לשרים בקשר להפעלת הפיקוח הווטרינרי על מזון מן החי וייעולו".

<ענת מימון: בפסקה (2) הוספנו את הנושא שלא מדובר רק על גביית אגרות אלא גם העברת האגרות לפי סעיפים 247 ו-273, העברה שצריך לבצע לרשות המקומית.

<ענת מימון: בסעיף 32ז בעמוד 42, הוספנו הוראה שהמינוי לתאגיד ייעשה בתוך 18 חודשים מיום תחילתו של פרק זה.

<ענת מימון: כלומר, שנה וחצי למנות את המועצה.

<נעה בן שבת: שנה וחצי מתחילת הפרק.

עבדאללה אבו מערוף: כמה חברי מועצה?

<נעה בן שבת: עכשיו יש כאן שאלה.

<נעה בן שבת: בדיון הקודם עלתה השאלה לגבי נציגי הציבור.

<נעה בן שבת: קבענו את כל הנציגים של השרים ויש שאלה לגבי נציגי ציבור שמצוינים בפסקאות (8) ו-(9).

<נעה בן שבת: אדוני הציע שתהיה התחשבות או במרכז שלטון מקומי או בארגון הרופאים הווטרינרים.

<נעה בן שבת: יש כמה שאלות שעלו בהקשר הזה.

<נעה בן שבת: דבר ראשון, בסעיף (8) ו-(9) מדובר על ניסיון משמעותי.

<נעה בן שבת: בפסקה (8) מדובר על ניסיון משמעותי בייצור, מכירה, הובלה של מזון מן החי והסמכות להציע היא של שר הבריאות.

<נעה בן שבת: בפסקה (9) מדובר על נציג ציבור בעל ניסיון משמעותי בהפעלה של מתקן הטעון פיקוח וטרינרי לפי פקודת מחלות בעלי חיים או לפי החוק לפיקוח על ייצוא שיציע שר החקלאות.

<נעה בן שבת: החלוקה הזאת בין השרים משתבשת כאשר מדובר באותם נציגים של ארגונים כי אז קשה לזהות את האיזון הזה שנוצר בין שני המשרדים.

<נעה בן שבת: גם המומחיות שדובר בה כאן לא תמיד הולמת לא את מרכז השלטון המקומי לא תמיד את נציג ארגון הרופאים הווטרינרים.

<נעה בן שבת: לכן עלו כמה אפשרויות.

<נעה בן שבת: אני מבינה שגם לחבר הכנסת אבו מערוף יש הצעה בנושא.

עבדאללה אבו מערוף: להוסיף את נציג הציבור מארגון הרופאים הווטרינרים ויהיו 11 נציגים ולא תשעה.

אלי אלאלוף: לגבי רשויות מקומיות, אנחנו בעד שיהיה ייצוג של הרשויות המקומיות.

אלי אלאלוף: נציג אחת הרשויות המקומיות שייבחר על ידי מי שיימצאו לנכון.

אלי אלאלוף: לגבי וטרינרים, אנחנו מבקשים וטרינרים בעלי ניסיון גדול ביותר בנושא של פיקוח.

עבדאללה אבו מערוף: בסדר.

אלי אלאלוף: זה נותן לנו שני נציגי ציבור נוספים.

עבדאללה אבו מערוף: מקובל.

אלי אלאלוף: אז אנחנו מעלים את מספר המועצה מתשעה ל-11.

<אפרת אביאני: לא צריך להוסיף עוד שני נציגים.

אלי אלאלוף: צריך להוסיף.

<אפרת אביאני: דובר על כך שהשלטון המקומי וארגון הרופאים הווטרינרים יהיו אלה שימליצו לשרים על נציגי הציבור מטעמם.

<אפרת אביאני: זה לא שהם בעצמם ימנו שני דירקטורים.

אלי אלאלוף: אני מסכים.

אלי אלאלוף: ראשי הערים ממנים את נציגם.

אלי אלאלוף: זה הנוסח.

<נעה בן שבת: במסגרת תשעה חברים?

<אפרת אביאני: כן.

אלי אלאלוף: לא.

<אפרת אביאני: זה לא מה שסוכם בדיון הקודם.

<ענת מימון: אלה דברים שנוספו היום.

אלי אלאלוף: לא אמרתם ששני נציגי הציבור היום הובטחו לנציגי התעשיינים.

<אבי שפירא: זה מה שמשתמע מתוך הנציגים של (8) ו-(9).

<אבי שפירא: השמיני והתשיעי הם נציגים שיש להם ניסיון בתהליכי תפעול של שיווק, מכירה, ייצור וכולי או במפעלים או במפעלים לייצוא.

<אבי שפירא: אלה מן הסתם לא נציגי ציבור.

יעקב מרגי: לא בהכרח.

יעקב מרגי: ניסיון הוא לא בהכרח שהם נציגים שלהם.

<אבי שפירא: זה לא ניסיון בפיקוח.

יעקב מרגי: לא בהכרח.

יעקב מרגי: סבירות גבוהה אבל לא בהכרח.

<אפרת אביאני: אין לי התנגדות לשנות את הזהות של אחד או שני נציגי הציבור.

<אפרת אביאני: אם אדוני מבקש אבל להוסיף עוד שני נציגי ציבור, זה ישנה את כל האיזון בדירקטוריון.

אלי אלאלוף: למה?

<אפרת אביאני: כי בעצם יש לך דירקטוריון של 11 מתוכם חמישה לא מקרב הממשלה.

אלי אלאלוף: חמישה מתוך 11, זה מיעוט.

<אפרת אביאני: אדוני, זה סוטה לחלוטין מהצעת החוק הממשלתית.

<אפרת אביאני: הצעת החוק הממשלתית מדברת על תאגיד ממשלתי, תאגיד ציבורי בשליטה של הרגולטורים שאמור ליישם ולהיות כלי ביצוע בידי הרגולטורים.

<אפרת אביאני: אם אנחנו מוסיפים עוד שני נציגי ציבור, זה משנה אתה האיזון בדירקטוריון.

שולי מועלם-רפאלי: תכווני ל-(8) ו-(9) את מה שהיושב ראש מציע.

<אפרת אביאני: לזה אני מסכימה.

שולי מועלם-רפאלי: ב-(8) ו-(9) יהיה נציג של הרשויות המקומיות ונציג של הווטרינרים ולא עוד שני נציגים של השרים.

<אפרת אביאני: לזה אין לי התנגדות.

<נעה בן שבת: אז אולי צריך לשנות את הניסיון שלהם.

עבדאללה אבו מערוף: אז תורידו משם.

עבדאללה אבו מערוף: תורידו מהנציגים של הממשלה.

שולי מועלם-רפאלי: אין בעיה.

שולי מועלם-רפאלי: לזה היא מסכימה.

אלי אלאלוף: זה לא רעיון שלי אלא זה בא מנציגי הממשלה.

אלי אלאלוף: בדרך כלל מ-11 הרוב הוא שש.

אלי אלאלוף: ברגע שיש שש, לפי המתמטיקה זה אומר שזה רוב.

<אפרת אביאני: אדוני, זה חורג באופן משמעותי מהאיזון שחשבנו שצריך להיות.

אלי אלאלוף: אני חוזר להצעה שלי.

אלי אלאלוף: אני חושב שנציגות ארגון התעשיינים והכלכליים למיניהם שהראו כל כך הרבה נכונות לשתף פעולה עם כל המהלך הזה, הם חייבים להיות מיוצגים.

שולי מועלם-רפאלי: אולי תקבל את ההצעה שלי שאת (8) ו-(9), במקום התנאים שמופיעים כאן, נעביר אותם לתנאים שאתה הצעת.

אלי אלאלוף: זה אומר שכאילו אין יותר נציגי ציבור מהתעשיינים.

אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שיהיו.

<ענת מימון: אולי אפשר להוסיף עוד אחד.

אלי אלאלוף: זה חייב להיות מספר אי זוגי.

שולי מועלם-רפאלי: לימדו אותנו בשבוע שעבר שכאשר יש מספר זוגי, נותנים קול נוסף ליושב ראש.

אלי אלאלוף: ברשותכם, אני פונה לחברי הכנסת, תחליטו.

אלי אלאלוף: אתם צריכים להביע דעה כי זה מוטל עלינו.

אלי אלאלוף: אני שוב אומר שהדיונים כאן היו בהשתתפות מאוד פעילה וחיובית של נציגי ציבור מהעולם הכלכלי ומהעולם התעשייתי ונציגי הרשתות.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה מאוד חשוב שיהיו בתמונה כי חלק מהחוק, הצלחתו נופלת עליהם וכדאי שיהיו בתאגיד ושיהיה להם ייצוג.

אלי אלאלוף: כמו שלא הייתה הצעה לנציגי הווטרינרים והשתכנענו ולא הייתה הצעה לרשויות המקומיות והשתכנענו, אני חושב שגם בזה כדאי להשתכנע.

זאב בנימין בגין: אפשר להוסיף עוד אחד מהממשלה.

עבדאללה אבו מערוף: בסדר.

עבדאללה אבו מערוף: תוסיף.

יעקב מרגי: מי לא קיבל ייצוג?

עבדאללה אבו מערוף: הווטרינרים והרשות המקומית.

זאב בנימין בגין: תוסיף עוד אחד לממשלה.

<נעה בן שבת: ההצעה היא להוסיף עוד נציג ממשלתי.

זאב בנימין בגין: אני אורח כאן, אבל נראה לי שאפשר להוסיף עוד אחד לממשלה וכך גם תשמור על הרוב וגם התעשיינים יהיו בפנים.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: תשימו את שני המשרדים.

<ענת מימון: עוד נציג ציבור ועוד נציג ממשלה?

<נעה בן שבת: במקום נציג ציבור אחד.

<נעה בן שבת: נציג ציבור אחד שיש כאן, ייכנס אחד הגופים, נגיד הגוף המייצג ראשי רשויות.

<נעה בן שבת: יהיה כאן נציג אחד שיישאר לפי הנוסח הקיים בפסקה (9).

<נעה בן שבת: יתווסף נציג שמייצג את מירב הרופאים העוסקים בפיקוח על מזון ובנוסף לזה יהיה נציג של עוד משרד ממשלתי הנוגע בדבר.

יעקב מרגי: אם הבנתי נכון, (8) יהיה נציג ציבור.

אלי אלאלוף: חסר לנו נציג הרשויות המקומיות.

<נעה בן שבת: עד פסקה (7).

<נעה בן שבת: בתוך פסקה (7) יש לנו שישה נציגים של משרדי הממשלה והיושב ראש הוא גורם ציבורי.

<נעה בן שבת: בנוסף לזה, נניח שאנחנו לוקחים את פסקה (8), אפשר גם לבחור את פסקה (9).

<נעה בן שבת: בפסקה (8) במקום תשע יבוא נניח גוף שמייצג את ראשי הרשויות או הרשויות המקומיות ואחרי כן יתווסף גוף שמייצג את מירב הרופאים העוסקים בפיקוח על מזון, ואחר כך, מספר (11), יהיה נציג של משרד ממשלתי נוסף שנוגע בדבר, משרד ראש הממשלה .

עבדאללה אבו מערוף: לא.

עבדאללה אבו מערוף: המשרד להגנת הסביבה.

<קריאה: מה זה קשור להגנת הסביבה.

<קריאה: זה לא קשור.

יעקב מרגי: לא קורנפלקס יצא לך כאן אלא יצא לך מעדן הכי יקר.

אלי אלאלוף: אולי נשים כאן את משרד הפנים?

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אולי נעשה רבע שעה הפסקה כדי שהם יתייעצו?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: נציג משרד הפנים הלך לקבל אישור מהמשרד.

עבדאללה אבו מערוף: אני גם בעד משרד הפנים.

עבדאללה אבו מערוף: תחליט אתה.

<קריאה: אפשר משרד ראש הממשלה.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: יש לו כל כך הרבה תפקידים.

<קריאה: משרד הכלכלה.

<נעה בן שבת: כבר יש לו נציג.

<אלי גורדון: יש את הרשות להגנת הצרכן.

<אלי גורדון: אני מאמין שזה הגוף שיש לו מקום להיות.

אלי אלאלוף: אני בעד אבל אחר כך תגידו שיש פחות מדי לממשלה.

אלי אלאלוף: קיבלנו אישור ממשרד הפנים?

<אפרת אביאני: נציג משרד הפנים מודיע כאן שהוא לא מתנגד להצעה.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: שהוא מסכים להצעה.

<שחר פרלמוטר: אחרי שיחה שקיימתי, לא מתנגדים להצעה.

אלי אלאלוף: תודה.

<אפרת אביאני: אדוני, אנחנו כאן במשך כל הדיונים שמנו את הדברים על השולחן ודיברנו מאוד בפתיחות.

<אפרת אביאני: צריך לדעת שבתוך השיח הממשלתי משרד הפנים בדרך כלל משקף את עמדתן של הרשויות המקומיות.

<מירה סלומון: ומשרד החקלאות משקף את עמדתם של החקלאים.

<מירה סלומון: איזו דמגוגיה זאת.

שולי מועלם-רפאלי: את לא יכולה לדבר כך בוועדה.

שולי מועלם-רפאלי: היא חברה שלך.

<מירה סלומון: איזו דמגוגיה זאת.

שולי מועלם-רפאלי: בתור שלך תעשי גם את דמגוגיה, אבל לא כך.

שולי מועלם-רפאלי: שתי נשים שמדברות כך אחת לשנייה.

<קריאה: מה החידוש?

שולי מועלם-רפאלי: זה בדיוק החידוש, שזה לא קורה בדרך כלל.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא היה כך.

אלי אלאלוף: באמת אנחנו רגילים להתנהגות מופתית של עורכת דין סלומון.

<אפרת אביאני: יש חשש שבאופן הזה יינתן משקל קצת יותר מדי גדול לאינטרסים של הרשויות המקומיות.

<אפרת אביאני: אני גם רוצה להזכיר שהרעיון בהקמת התאגיד הזה היה לשחרר את הרגולטורים מהתלות ברשויות המקומיות לצורך פיקוח וטרינרי על מזון מן החי.

<אפרת אביאני: לכן אני בהחלט מקבלת את עמדתו של אדוני שיש צורך בייצוג הזה, אבל צריך להיזהר שאנחנו לא נגיע למקום ממנו אנחנו רוצים להתרחק.

<מירה סלומון: אנחנו נמצאים במצב שבו הרשויות המקומיות הן שמעסיקות את הרופאים הווטרינרים בתחומיהן אלא אם כן הן יודיעו אחרת ויעמדו בכל מיני תנאים.

יעקב מרגי: אבל אנחנו ברפורמה.

יעקב מרגי: אנחנו מריצים את הרפורמה.

<מירה סלומון: לומר שחשוב להשאיר את הניתוק בין הרגולטור לבין השלטון המקומי ולומר שמשרד הפנים מייצג את עמדת הרשויות המקומיות ולא את עמדת הממשלה כאשר לכל אורך הדרך משרד הפנים, לפחות ממה שאני יודעת ואני יודעת הרבה על השיחות שהתבצעו בתוך הממשלה, משרד הפנים לא סטה מההסכמות של הממשלה ודווקא משרדים אחרים כן סטו מההסכמות של הממשלה.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה.

אלי אלאלוף: אני מבקש שלא תשכחו שאתם עובדי מדינה כולכם וזה לא תפקידכם להגדיר מה המעמד של משרד זה או אחר במהלך הזה.

אלי אלאלוף: מי שקובע, אלה הם חברי הכנסת.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה לומר יותר מזה.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור שרק אנחנו נקבע.

אלי אלאלוף: אני מוכן שתשמיעו ואנחנו נשמע את הדברים, אבל תבינו שהאחריות היא עלינו ולא על אף אחד אחר.

אלי אלאלוף: אני מכבד כל עובד מדינה וכל פקיד ואני גאה להיות לשעבר כזה, אבל ההחלטה היא שלנו.

<אבי שפירא: אני מבקש מחברי הכנסת להבין שהבקשה שהציגה עורכת הדין אפרת אביאני לא מבקשת לשמור על השליטה של משרדי הממשלה הרלוונטיים, בריאות וחקלאות, אלא ליצור סיטואציה בה מתבטלת לחלוטין היכולת להשמיע ולהגיד מנציגים אחרים את דעתם באותו דירקטוריון.

<אבי שפירא: לא ביקשנו לשנות הרוב, לא ביקשנו לשנות את השליטה המוחלטת בתאגיד על ידי משרדי הבריאות והחקלאות, זה מוגדר מראש ומקובע.

<אבי שפירא: בסך הכול ביקשנו להכניס נציגים נוספים החל מאלה שמפוקחים, ואלה הם התעשייה, וכלה באלה שמפקחים כדי שגם דעתם תישמע בגוף הזה.

<אבי שפירא: זה כל מה שביקשנו.

אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר לכולם שברגע שמישהו נמצא בדירקטוריון, זאת אחריות אישית שלו ולא של אף משרד.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור.

אלי אלאלוף: לכן, זה שהוא מקבל מינוי, זה לא משחרר אותו מאחריות אישית לתאגיד הזה.

אלי אלאלוף: הייתי רוצה להפסיק כאן את הדיון.

אלי אלאלוף: סיכמנו, כולל נציג של משרד הפנים.

אלי אלאלוף: תודה.

<ענת מימון: אני אציג את ההרכב כפי שהבנתי מאדוני.

<ענת מימון: עד פסקה (7) שאלה עובדי המשרדים, זה נשאר אותו הדבר.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אני מציע שתתחילי מ-(1).

<ענת מימון: מי שמתקיים בו האמור בסעיף 16א(1) לחוק החברות הממשלתיות, והוא בעל ניסיון של עשר שנים לפחות באחד מאלה, או בעל ניסיון מצטבר של עשר שנים לפחות בשניים אלה, והוא יהיה יושב ראש המועצה.

<ענת מימון: תפקיד ניהולי בכיר בתחום המזון או בריאות הציבור.

<ענת מימון: תפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי.

<ענת מימון: מנהל שירות המזון הארצי במשרד הבריאות או מיש הוא עובד שירות המזון במשרד הבריאות שיהיה נציג שר הבריאות על פי המלצת מנהל שירות המזון במשרד הבריאות.

<ענת מימון: מנהל היחידה הווטרינרית בשירות המזון במשרד הבריאות או מי שהוא עובד היחידה הווטרינרית בשירות המזון במשרד הבריאות שיהיה נציג שר הבריאות על פי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית בשירות המזון במשרד הבריאות.

<ענת מימון: המנהל במשרד, או מי שהוא עובד השירותים הווטרינריים במשרד, שיהיה נציג השר על פי המלצת המנהל.

<ענת מימון: הרופא הראשי לפיקוח על מוצרים מהחי בשירותים הווטרינריים במשרד, או מי שהוא עובד השירותים הווטרינריים במשרד שיהיה נציג השר על פי המלצת המנהל.

<ענת מימון: עובד משרד האוצר שיהיה נציג שר האוצר.

<ענת מימון: עובד משרד הכלכלה שיהיה נציג שר הכלכלה.

<ענת מימון: ב-(8) ו-(9) אמרנו שרק אחד מהם ויש כאן שתי אפשרויות.

<ענת מימון: או שנבחר את נציג הציבור בעל ניסיון משמעותי בייצור, מכירה או הו בלה של מזון מן החי שיציע שר הבריאות.

<ענת מימון: או נציג ציבור בעל ניסיון משמעותי בהפעלה של מתקן הטעון פיקוח וטרינרי לפי פקודת מלות בעלי חיים או לפי החוק לפיקוח על ייצוא, שיציע השר.

<ענת מימון: היו שני נציגים אבל מכיוון שאנחנו מוסיפים שני נציגי ציבור אחרים, אמרנו שרק אחד מאלה.

<ענת מימון: אנחנו מבקשים להוסיף נציג גוף המייצג את מירב הרופאים הווטרינריים.

<ענת מימון: אפשר במספר (8) שיהיה או או .

<נעה בן שבת: שעל שניהם יחליטו השרים.

<ענת מימון: שני השרים יחליטו.

אלי אלאלוף: למה אנחנו צריכים להשאיר כאן או או?

אלי אלאלוף: קובעים.

<ענת מימון: אתם רוצים את (9)?

אלי אלאלוף: כן.

<ענת מימון: בסדר.

<ענת מימון: נציג ציבור בעל ניסיון משמעותי בהפעלה של מתקן הטעון פיקוח וטרינרי לפי פקודת מחלות בעלי חיים או לפי החוק לפיקוח על ייצוא, שיציע השר.

<ענת מימון: כאן זה שר החקלאות מציע.

<ענת מימון: נציג גוף המייצג את מירב הרופאים הווטרינרים העוסקים בפיקוח על מזון.

<ענת מימון: נציג גוף המייצג את רוב הרשויות המקומיות בישראל.

<ענת מימון: כאן נאמר שאין גוף שמייצג את כל הרשויות ולכן זה גוף שמייצג את רוב הרשויות המקומיות בישראל.

<ענת מימון: בנוסף דובר על הנציג ה-11 שזה נציג משרד הפנים: עובד משרד הפנים שיהיה נציג שר הפנים.

<אלי גורדון: אנחנו מבקשים להשאיר את הייצוג של נציג הציבור שכן יש לו רקע בתחום של תעשיית מזון.

יעקב מרגי: אחד או שניים?

<אלי גורדון: אחד.

<אלי גורדון: על אף שפחות או יותר יש מתווה, עדיין אני הייתי מציע לחשוב על זה שאת המקום ה-8 וה-9 רצינו לתת אותו לנציגי צרכן שהם נציגי צרכן.

אלי אלאלוף: משרד המשפטים אומר לך לא.

<אלי גורדון: אני לא יודע למה משרד המשפטים אומר לי לא.

<אלי גורדון: בכל זאת, יש מספר גופים שהם ייצוג צרכנים דוגמת הרשות להגנת הצרכן.

אלי אלאלוף: מי יקבע מי אלה הגופים?

<אלי גורדון: הרשות להגנת הצרכן נכון להיום למיטב ידיעתי היא תחת מנכ"ל משרד הכלכלה.

<אלי גורדון: אם רוצים להוסיף עוד, אנחנו אומרים שאולי יש מקום להוסיף גוף שהוא גוף צרכני שדואג לאינטרסים של הצרכנים פרופר.

אלי אלאלוף: משרד המשפטים אמר לנו לא.

<אלי גורדון: אני אשמח להבין למה.

אלי אלאלוף: שי, למה לא?

<שי סומך: אני מעדיף לא לענות.

<אלי גורדון: יש לי הצעה.

<אלי גורדון: אם אפשר לכתוב גוף יציג של איגודים צרכניים.

<נעה בן שבת: במקום מי הוא אמור להגיע?

<נעה בן שבת: במקום מספר 9?

<אלי גורדון: אני אומר שאיבדנו בדרך את הצרכן.

<לימור תוסיה כהן: הבחירה בין 8 ל-9, צריך לשים לב ש-8 באיזשהו מקום הוא נציג של שר הבריאות ו-9 הוא של שר החקלאות.

<לימור תוסיה כהן: ההבנה ששר הבריאות מציע נציג אחד ושר החקלאות מציע נציג שני נועדה לשמור על האיזון בין שני השרים האלה במועצה.

<לימור תוסיה כהן: מראש חששנו שככל שהאיזון הזה יופר, הרצון שלהם להקים את המועצה או להגיע להסכמות - - -

יעקב מרגי: סתרת את הטיעון הקודם שלך של הפרת האיזון של כוח הממשלה.

יעקב מרגי: אם את משתמשת בטיעון הזה, אז תני להם בבקשה תוספת.

יעקב מרגי: זה לא מפר את האיזון.

יעקב מרגי: בסעיף (8) ו-(9) הם נציגי ממשלה ותני להם את האיזון.

<לימור תוסיה כהן: אני לא חושבת שסתרתי את הטיעון.

יעקב מרגי: הבנתי את הרציונל שלך.

<לימור תוסיה כהן: האיזון הוא משני כיוונים.

<לימור תוסיה כהן: מצד אחד נציגי הממשלה מול נציגי הציבור ומצד שני נציגי החקלאות מול נציגי הבריאות.

<לימור תוסיה כהן: לכן אני לא חושבת שההסבר התנגש עם דברים קודמים שנאמרו.

יעקב מרגי: קיבלתי את הטיעון שלך וסתרתי אתו את הטיעון שלה על הפרת האיזון הממשלתי.

יעקב מרגי: כבודו, אם הם נציגי שרים, אני חושב שאין בעיה להוסיף שני נציגים ואין הפרת איזון.

<עלי בינג: אני רוצה להצטרף לדברי אפרת ולימור.

<עלי בינג: קודם כל, אני חושב שלממשלה מאוד חשוב לשמור על המקום של הממשלה כי בסוף זה תאגיד של הממשלה.

<עלי בינג: חשוב שהממשלה תתווה את המדיניות.

<עלי בינג: מעבר לזה, נציגים (8) ו-(9) אמורים לייצג את התעשייה ולכן הם מייצגים את הצרכן כי הם הגופים שמייצגים את הגורמים שמשלמים את האגרות שבסופו של דבר מתגלגלות לצרכן.

<עלי בינג: לכן אני חושב שיש לזה מקום מאוד חשוב ומרכזי.

יעקב מרגי: שמונה נציגי ממשלה והאיזון יופר?

<עלי בינג: שישה נציגי ממשלה.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אם (8) ו-(9)?

<עלי בינג: (8) ו-(9) הם נציגי ציבור שאמורים לייצג את התעשייה.

יעקב מרגי: עושי דבריהם של השרים.

<עלי בינג: מי אתה רוצה שיבחר את הנציגים?

<עלי בינג: איזו ברירה אחרת יש לך אם לא השר הוא זה שבוחר את הנציג?

שולי מועלם-רפאלי: אם הם נציגי ציבור, הם נציגי הציבור.

<עלי בינג: נראה לי שבסופו של דבר התאגיד הוא זה שאחראי על ההעסקה של הרופאים בתאגיד.

<עלי בינג: הוא אל אחראי על הרופאים ברשויות המקומיות ולכן המקום של הרשויות המקומיות בו צריך להיות מאוד מאוד מוגבל ואם יש נציג של משרד הפנים, בוודאי ובוודאי שאין צורך בנציג שלהן.

<עלי בינג: המועצה של התאגיד בעצם אחראית על המדיניות של התאגיד שמעסיק את הרופאים מטעם המדינה.

<עלי בינג: בסופו של דבר זה לא הרופאים שמועסקים על ידי הרשויות המקומיות ולכן המקום שלהם במועצת התאגיד צריך להיות מוגבל.

<עלי בינג: ככל שמחליטים על נציג של משרד הפנים, אינני חושב שיש מקום גם לנציג של הרשויות המקומיות כי בסופו של דבר אלה הרופאים שמועסקים מטעם התאגיד, מטעם המדינה ולא מטעם הרשות המקומית.

<עלי בינג: לכן לעמדתנו צריך לשמור על נציגים 8 ו-9 וככל שרוצים להוסיף נציג של הרופאים ונציג של משרד הפנים, אני חושב שזה מספיק.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להציע ליושב ראש להישאר בנוסח שכתוב כאן.

שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר יהיה לאחוז את החבל הזה בשני קצותיו.

שולי מועלם-רפאלי: להשאיר את התשעה הכתובים, להוסיף את השניים הנוספים.

שולי מועלם-רפאלי: חברים, משהו צריך יהיה לעשות כאן ואני חושבת שב-10 ו-11, אלה שאנחנו מוסיפים, נשמר הרוב לנציגי הממשלה, לא מופר האיזון של המשרדים, יש מקום אחד לרשויות המקומיות, יש מקום אחד לרופאים הווטרינרים.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שזה נכון.

<עלי בינג: למה לא משרד הפנים במקום הרשויות המקומיות?

<עלי בינג: אז את מרוויחה גם את הייצוג של האינטרס הזה וגם אנחנו בכל זאת שומרים על איזשהו יחס נכון.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שעם כל ההערכה שלי למשרד הפנים, מי שבסופו של תהליך יהיה בעניין כאן, מי שהיה לאורך כל הדרך בעניין, אלה הרשויות המקומיות.

<עלי בינג: אבל זה התאגיד.

<אפרת אביאני: הם ימשיכו לעשות את הפיקוח בשווקים אבל זה תאגיד.

<אפרת אביאני: זאת החלופה לרשויות המקומיות.

<עלי בינג: בדיוק.

<עלי בינג: זה מי שממלא תפקיד.

<אפרת אביאני: למה צריכה להיות להם נציגות בתאגיד?

שולי מועלם-רפאלי: אתם רוצים את משרד הפנים, בבקשה.

<מירה סלומון: אנחנו נמצאים בסיטואציה בה הרשויות המקומיות הן אלה שמעסיקות את הרופאים הווטרינרים והן ממשיכות להעסיק את הרופאים הווטרינרים גם בתום תקופת המעבר אלא אם הן מודיעות לתאגיד שהן מעבירות אליו את הרופאים הווטרינרים וגם אז יש שורה של צעדים שעוד לא הגענו אליהם.

<עלי בינג: אבל זה לא קשור לתאגיד.

<עלי בינג: זה קשור לרגולטורים.

<מירה סלומון: התאגיד קובע.

<מירה סלומון: אני מבקשת להזכיר שתפקידי התאגיד הם לקבוע תכניות פיקוח ברשויות המקומיות, חלק מתכניות הפיקוח יהיו על ידי עובדי הרשויות המקומיות.

אלי אלאלוף: הבנו.

עבדאללה אבו מערוף: הוויכוח כאן לא להוריד את היד.

עבדאללה אבו מערוף: עד מספר (7), כולם נציגי ממשלה, חוץ מאחד.

שולי מועלם-רפאלי: חוץ מהיושב ראש.

עבדאללה אבו מערוף: מי ימנה את היושב ראש?

עבדאללה אבו מערוף: בואו נהיה קצת הגיוניים ופרקטיים.

עבדאללה אבו מערוף: עד (7), אלה נציגי הממשלה.

עבדאללה אבו מערוף: או להמשיך ב-(9) ו-(10) ו-(11), אם לא רשויות מקומיות, אפשר גם המשרד להגנת הסביבה.

<עלי בינג: משרד הפנים.

עבדאללה אבו מערוף: אבל יש כאן ויכוח על זה.

עבדאללה אבו מערוף: בסדר, משרד הפנים.

יעקב מרגי: בשאלה אם משרד הפנים או המשרד להגנתה סביבה, אני מעדיף את משרד הפנים.

עבדאללה אבו מערוף: מספר (9), נוסיף בו את הרופאים ומשרד הפנים.

אלי אלאלוף: איפה הווטרינרים?

עבדאללה אבו מערוף: אמרתי.

עבדאללה אבו מערוף: ב-(10).

אלי אלאלוף: אם כן, אנחנו מגיעים ל-12.

עבדאללה אבו מערוף: לא.

עבדאללה אבו מערוף: ל-11.

<קריאה: הוא צודק.

<קריאה: עם הרשויות המקומיות מגיעים ל-12.

עבדאללה אבו מערוף: לא.

עבדאללה אבו מערוף: הרשויות המקומיות, אמרנו שזה משרד הפנים.

<קריאה: לא, עם כל הכבוד, לא.

אלי אלאלוף: אני אומר לכם שהרשויות המקומיות יהיו במשחק הזה עד שש שנים.

<מירה סלומון: לפחות.

עבדאללה אבו מערוף: אז במקום (7) ו-(8).

אלי אלאלוף: אם אתה מוציא את הרשויות המקומיות וגם משרד הפנים, אין לך את העזרה בעת משבר בתאגיד שתינתן מהגופים האלה וזה בלתי אפשרי.

אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, משרד החקלאות כאן מקבל תשובות לגבי המצב הקודם שלו ואותו הדבר משרד הבריאות.

אלי אלאלוף: אנחנו זקוקים לכל העזרות האפשריות בעתיד, לפחות במשך שש שנים.

אלי אלאלוף: אתם מוציאים את שני הגופים שהם כל כך מעורבים, כולל העסקה, כולל העברת זכויות של העובדים וכולי וכולי.

אלי אלאלוף: אני לא הייתי שם אותם בחוץ.

אלי אלאלוף: אני אומר לכם חברי הכנסת, אני לא יודע למה לכם זה יוצא 11 ולי יוצא 12.

שולי מועלם-רפאלי: כי אתה שם גם רשויות וגם משרד הפנים ואנחנו שמים רק את הרשויות.

אלי אלאלוף: אני אומר לכם שאלה שניהם.

אלי אלאלוף: לממשלה יש כבר תשעה ולא שבעה.

אלי אלאלוף: אם אתם רוצים 12, אני לא אוהב את זה.

יעקב מרגי: מי אלה השלושה?

<ענת מימון: נציגי הגוף שמייצג את הווטרינרים, הגוף שמייצג את רוב הרשויות המקומיות ועובד משרד הפנים שיהיה נציג שר הפנים.

אלי אלאלוף: לאיזה מספר מגיעים?

<ענת מימון: ל-12.

אלי אלאלוף: אתם רוצים 13?

<קריאה: לא.

אלי אלאלוף: אז נותנים ליושב ראש קול כפול.

<ענת מימון: זה כתוב.

<ענת מימון: אם הקולות בוועדה שקולים, תכריע עמדתו של יושב ראש המועצה.

אלי אלאלוף: בסדר.

<אפרת אביאני: עוד חלופה אפשרית.

<אפרת אביאני: מכיוון שכל אחד מנציגי הציבור בא לפי ההצעה של שר, אפשר שנציג הרשויות המקומיות יהיה לפי הצעת שר הפנים.

עבדאללה אבו מערוף: לא.

<אפרת אביאני: אני מבקשת להציע הצעות.

<אפרת אביאני: לא חייבים לקבל.

אלי אלאלוף: שר החקלאות ושר הפנים אחראים על ביצוע.

אלי אלאלוף: משרד הפנים הוא כוח עזר מאוד חשוב בעיני לטובת המהלך הזה.

אלי אלאלוף: אם אתם רוצים רק 12, יהיו רק 12.

אלי אלאלוף: אני בדרך כלל הייתי ממנה ועד מנהל, לא הייתי אומר שבעה.

עבדאללה אבו מערוף: מקובל.

אלי אלאלוף: מי בעד ההצעה שאמרנו, דהיינו 12 חברי מועצה בתאגיד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד ההצעה – פה אחד

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: הוחלט על 12 חברי מועצה.

<ענת מימון: אני אמשיך להציג את השינויים.

<ענת מימון: בעמוד 43 נוספה הוראה.

<ענת מימון: אמרנו שהמועצה צריכה להיות ממונה בתך 18 חודשים מיום פרסום החוק.

<ענת מימון: כאן ציינו שאם היא לא תמונה עד אותו מועד, ראש הממשלה ימנה.

<ענת מימון: כלומר, אם תהיה אי הסכמה לגבי המינויים.

<נעה בן שבת: זה צריך להיות בתוך 18 חודשים מיום תחילתו של פרק זה ולא מיום פרסום החוק אפרת, 18 חודשים מיום תחילתו של החוק או מיום פרסומו?

<אפרת אביאני: מיום פרסומו.

<נעה בן שבת: אבל 18 חודשים מיום פרסומו, זה קצר מדי.

<נעה בן שבת: משרד הבריאות צריך להוציא תקנות.

<אפרת אביאני: אז מיום תחילתו.

<ענת מימון: זה בסעיף קטן (א1).

<ענת מימון: בסעיף (א2) הוספנו חובה לפרסם ברשומות הודעה על מינויים של חברי המועצה או על הפסקת כהונתם.

<ענת מימון: השינוי הבא בסעיף 32ט, תפקידי המועצה.

<ענת מימון: הוספנו שמדי שנה היא תקבע את אלה והוספנו בתכנית הפעולה שלה בעמוד 45 למעלה שהיא תקבע גם יעדים למילוי תפקידיה לפי סעיף 32ה שזה הסעיף שהקראנו קודם לגבי תפקידי המועצה.

<ענת מימון: שינוי נוסף לגבי הדוחות הכספיים.

<ענת מימון: הייתה כאן בקשה של הוועדה שהם יפורסמו באתר האינטרנט ואכן זה נוסף.

<ענת מימון: המועצה צריכה לקבוע יעדים מדידים למילוי תפקידי התאגיד.

<אפרת אביאני: זה מיותר כי קבענו את זה ב-(ב).

<אפרת אביאני: לרבות יעדים למילוי תפקידיו לפי חוק 32ה.

<ענת מימון: בסדר.

<ענת מימון: שינוי נוסף הוא בסעיף 32יג בעמדו 47 פסקה (5).

<ענת מימון: נאמר שכהונה של חבר מועצה תיפסק אם הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר מועצה.

<ענת מימון: אנחנו מבקשים להוריד את המלים "לדעת השרים" במקרה הזה.

<ענת מימון: ברור שמי שמינה , הוא זה שמבטל את המינוי ואין צורך לציין את זה כאן.

<ענת מימון: תיקון נוסף בעמוד 48, סעיף קטן (ה) בסעיף 32טו.

<ענת מימון: הוספנו הוראה.

<לימור תוסיה כהן: סעיף קטן (דׂ) כאן מיותר כי קבענו את זה כבר למעלה.

<לימור תוסיה כהן: רק הערה לנוסח.

<לימור תוסיה כהן: פרסום ההודעה על המינוי והפסקת הכהונה.

<ענת מימון: נכון.

<ענת מימון: סעיף קטן (ה): "הזמנה לישיבת המועצה תימסר לכל מי שזכאי להשתתף בה שבעה ימים לפחות לפני מועד כינוסה.

<ענת מימון: בהזמנה יצוינו המועד והמקום שבו תתקיים הישיבה וכן סדר היום ופירוט סביר של הנושאים לדיון".

<ענת מימון: גם זה נוסף לבקשת חברי הכנסת.

<ענת מימון: הסעיף שלאחר מכן, סדרי עבודת המועצה, סעיף 32טז.

<ענת מימון: אמרנו שהפרוטוקול ייחתם גם על ידי חבר המועצה שניהל את הישיבה ובידי חבר מועצה נוסף שהשתתף בישיבה.

<ענת מימון: סעיף קטן (ב1).

<ענת מימון: ביקשו שהחלטות המועצה יפורסמו באתר האינטרנט של התאגיד.

<ענת מימון: שינויים נוספים בעמוד 52, הסעיף לגבי ועדת הביקורת ותפקידיה.

<ענת מימון: הוספנו שבין תפקידי ועדת הביקורת יהיה התפקיד לבחון את תכנית העבודה של המבקר הפנימי שהוגשה לה לפי סעיף 32לח(3) והתכנית הזו תועבר לאישור המועצה בצירוף הערות והמלצות.

<נעה בן שבת: גם הוסיפו סקר סיכונים.

<נעה בן שבת: הייתה בקשה של חברת הכנסת גרמן להוסיף את הנושא של סקר סיכונים.

<לימור תוסיה כהן: כן.

<לימור תוסיה כהן: במחשבה נוספת, סקר סיכונים, מהו בעצם?

<לימור תוסיה כהן: זה סקר שהמטרה שלו לאתר את הסיכונים אליהם חשוף התאגיד ולפעול להקטנתם או לביטולם.

<לימור תוסיה כהן: בגלל שהתפקידים של התאגיד כאן הם מאוד מאוד מסוימים, ההבנה היא שלא נחוץ סקר כזה בסוג כזה של תאגיד.

<לימור תוסיה כהן: לסקר הזה יש עלויות מטבע הדברים ואנחנו מציעים פשוט לא להשית אותם על התאגיד מכיוון שנוכח פעילותו ואופיו לא באמת נדרש לעשות את זה.

אלי אלאלוף: איך אנחנו נדע שזה טוב, התהליך כולו.

<לימור תוסיה כהן: סקר סיכונים, זה מה הסיכונים אליהם חשוף התאגיד בביצוע עבודתו.

<לימור תוסיה כהן: למשל תאגיד שפועל ברמת חובב ויש שם סיכונים לטווח הארוך, עושים איזשהו סקר מראש.

<לימור תוסיה כהן: ההשוואה בין מה שאתם מכירים לבין התאגיד הזה, אתם מבינים שהיא מאוד רחוקה.

<לימור תוסיה כהן: בתאגיד מהסוג הזה, חבל להשית עלויות.

אלי אלאלוף: המהלך כולו הוא חיובי.

אלי אלאלוף: אם לא יהיה סקר שיגיד שבדקנו וזה טוב או לא טוב או אולי זה טוב.

<לימור תוסיה כהן: זה לא כדי להתייעל.

<לימור תוסיה כהן: אחד התפקידים של ועדת הביקורת הוא באמת לעמוד על ליקויים בניהול התאגיד.

אלי אלאלוף: עם איזה כלים?

<לימור תוסיה כהן: אנחנו נתייחס לזה בהמשך.

<לימור תוסיה כהן: הוספנו סעיף.

<לימור תוסיה כהן: נדרשנו לכל הערותיך.

<לימור תוסיה כהן: סקר סיכונים, פשוט חשבנו שזה לא נדרש.

אלי אלאלוף: אנשי הבריאות והחקלאות, אתם מסכימים עם משרד המשפטים?

<נדב גלאון: חלק מתהליך עבודה של גוף כזה זה ניתוח סיכונים שכולל הערכת סיכונים תקופתית ומדידה של הסיכונים והתוצאות שלהם.

אלי אלאלוף: אז אין צורך בחלק נוסף.

<נדב גלאון: לא.

<נדב גלאון: הוא צריך לייצר מעת לעת דוחות תקופתיים שמראים מה קורה.

<לימור תוסיה כהן: יש לנו דוחות תקופתיים גם של מנכ"ל המועצה שאדוני ביקש שהם יהיו רבעוניים.

אלי אלאלוף: קיבלתי תשובה.

<משה רפאלוביץ: אני מבקש לשקול.

<משה רפאלוביץ: בהרכב ועדת הביקורת הוספנו עוד נציגי ציבור והייתי מציע להרחיב את הרכב ועדת הביקורת עם כל נציגי הציבור.

אלי אלאלוף: כמה אנשים יש בוועדה?

<לימור תוסיה כהן: בוועדת הביקורת כרגע יש שלושה חברים, שניים נציגי ציבור ונציג אחד מהממשלה.

אלי אלאלוף: ושלושתם אינם חברי המועצה.

<לימור תוסיה כהן: לא.

<לימור תוסיה כהן: חברי ועדת הביקורת הם מקרב חברי המועצה.

<לימור תוסיה כהן: כך זה בתאגידים ציבוריים.

<לימור תוסיה כהן: אפשר לתקן את הסעיף הזה באופן שיאפשר לכל אחד מנציגי הציבור להיות.

<לימור תוסיה כהן: זאת אומרת, שניים מתוך נציגי הציבור.

<לימור תוסיה כהן: הייתה כאן הפניה לפסקאות.

<משה רפאלוביץ: אפשר שארבעה יהיו מנציגי הציבור.

<לימור תוסיה כהן: אפשר שיהיו חמישה נציגים בוועדת ביקורת.

<לימור תוסיה כהן: הפרופורציה כאן קצת מתעוותת וגם היכולת של ועדת הביקורת לפעול כי ככל שהיא יותר מסורבלת היא הופכת להיות יותר מורכבת.

<ענת מימון: שלושה חברים ואומרים ששניים מבין נציגי הציבור שמונו לפי סעיפים 32ז(8), (9), (10) ו-(11), ככל שאלה הם מהארגון הווטרינרי ומהרשויות המקומיות.

<ענת מימון: עמוד 52, באותו סעיף של ועדת הביקורת ותפקידיה.

<ענת מימון: הוספנו את סעיף קטן (ד) שקובע ש"המועצה תעמיד לרשות ועדת הביקורת את הכלים הנדרשים לפעולתה ומילוי תפקידיה".

אלי אלאלוף: תרשו לי הבהרה.

אלי אלאלוף: נציג הווטרינרים לא יכול להיות אחד מעובדי התאגיד, נכון?

<לימור תוסיה כהן: זו שאלה טובה.

<לימור תוסיה כהן: יש לנו סעיף של ניגוד עניינים.

אלי אלאלוף: אני מבקש שיצוין.

<ענת מימון: שאינו מבין עובדי התאגיד?

אלי אלאלוף: כן.

<ענת מימון: סעיף 32כז, עבודת ועדת הביקורת.

<ענת מימון: בסעיף קטן (ה) נאמר שדוחות הביקורת שיוגשו למועצה יפורסמו באתר האינטרנט בצירוף התייחסות והערות של המועצה.

<לימור תוסיה כהן: זה לבקשת יושב ראש הוועדה.

<ענת מימון: נכון.

<ענת מימון: בעמוד 54, סעיף 32כט, הוספנו שהמועצה תמנה את המנהל הכללי לאחר שתקיים הליך לאיתור מועמדים לפי עקרונות השוויון, השקיפות והפומביות.

<ענת מימון: בעמוד 54 למטה הוספנו שהמנהל הכללי יחדל לכהן רק אם התאגיד חרג באופן משמעותי מהנושא של שיא כוח אדם ולא בכל חריג זה יגרור הפסקה של המינוי שלו.

<ענת מימון: בעמוד 56, בראש העמוד, לגבי חובות הדיווח של המנהל הכללי.

<ענת מימון: הוספנו חובת דיווח של המנהל הכללי למועצה שזה יהיה לפחות אחת לארבעה חודשים.

<לימור תוסיה כהן: בסעיף 32לו, היושב ראש ביקש שרואה החשבון המבקר לא יהיה באישור רשות החברות הממשלתיות ולכן זה תוקן.

<ענת מימון: הורדנו את 44(א).

<ענת מימון: בסעיף 32לח, חובת דיווח ואי תלות של רואה חשבון המבקר, הוספנו הוראה שרואה החשבון המבקר אחראי כלפי התאגיד לאמור בחוות דעתו לגבי הדוחות הכספיים.

<ענת מימון: הוספנו סעיף לגבי מינוי מבקר פנימי.

<ענת מימון: אמרנו שהמועצה תמנה מבקר פנימי.

<ענת מימון: 32לח.

<ענת מימון: מינוי מבקר פנימי, מעמדו וסמכויותיו המועצה תמנה מבקר פנימי.

<ענת מימון: הוראות סעיף 49 לחוק החברות הממשלתיות והוראות סעיף 146(ב), 147, 150, 151 ו-153 לחוק החברות יחולו על המבקר הפנימי בשינויים המחויבים.

<ענת מימון: 32לח.

<ענת מימון: תכנית עבודה של המבקר הפנימי המבקר הפנימי יגיש לוועדת הביקורת הצעה לתכנית עבודה שנתית או תקופתית, לצורך בחינתה לפי סעיף 32כו(ג)(2א).

<ענת מימון: ועדת הביקורת תגיש את תכנית העבודה לאישור המועצה בצירוף הערותיה והמלצותיה, והמועצה תאשרה בשינויים הנראים לה.

<ענת מימון: סעיף 32לט, בנושא כשירות הפקחים הווטרינרים והרופאים הווטרינרים המפקחים.

<ענת מימון: הוספנו אישור ועדה לשינוי התוספות, לעניין השינוי של התוספת השנייה וגם לגבי חלק ב' לתוספת השנייה וחלק ג' לתוספת השנייה שזה ייעשה באישור הוועדה.

<נעה בן שבת: לגבי יועץ משפטי.

<נעה בן שבת: עלתה לדיון האפשרות אבל התברר לנו שזה מיותר כי אין טעם לתת לו נפקות סטטוטורית.

<נעה בן שבת: סביר להניח שהוא ימונה או כיועץ משפטי פנימי או כיועץ משפטי חיצוני אבל אין טעם לתת לו הוראות סטטוטוריות.

<ענת מימון: בעמוד 58, סעיף 32לט, בסופו הבהרנו שלגבי מפקחים וטרינרים ורופאים וטרינרים מפקחים העוסקים בפיקוח על קיום דרישות הייצוא.

<ענת מימון: זה הנושא של חלק ג' לתוספת השנייה.

<ענת מימון: סעיף 32מ לגבי ההכשרה.

<ענת מימון: הוספנו את ההוראה שזה יהיה במימון התאגיד, הנושא של ההכשרה וההשתלמויות של הפקחים הווטרינרים והרופאים הווטרינרים המפקחים.

<ענת מימון: יש כאן הערה של משרד המשפטים.

<ענת מימון: היה סייג שאמר שהיקף ההשתלמויות המקצועיות לא יעלה על חמישה ימים בשנה.

<ענת מימון: הוועדה ביקשה להוריד את הסייג הזה.

<שרון רוברטס: משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: מגיע לך מזל טוב.

אלי אלאלוף: התחתנת ביום חמישי והנה את כבר אתנו.

אלי אלאלוף: כל הכבוד.

<שרון רוברטס: ההגבלה שביקשנו לגבי היקף ההשתלמויות, היא להגביל את הרשויות המינהליות להשתלמויות שלא יעלו על חמישה ימים בשנה.

<שרון רוברטס: אנחנו לא רוצים שזה יהיה משהו שיתפרש כמשהו שיכול להיות כמה חודשים.

<שרון רוברטס: אנחנו ביקשנו להגביל את הרגולטורים בהיבט של הסדרת חופש העיסוק שלא יהיו השתלמויות שעולות על חמישה ימים.

<שרון רוברטס: לא הבנתי מאיזה כיוון באה ההתנגדות.

יעקב מרגי: חמישה ימים זה לא מספיק?

יעקב מרגי: צריך להגביל.

<שרון רוברטס: זה היה לאחר התייעצות עם משרד הבריאות ומשרד החקלאות.

<שרון רוברטס: אנחנו רוצים להבהיר שמדובר בכמה ימים.

אלי אלאלוף: זה בדרך כלל מספר הימים הדרושים?

<משה רפאלוביץ: לא הבנתי את ההגבלה.

<משה רפאלוביץ: אתם יכולים להסביר מאיפה באה ההגבלה?

<אבי שפירא: למה להגביל?

<אבי שפירא: מה המניע לזה?

<שרון רוברטס: הרעיון מבחינת חופש העיסוק.

<שרון רוברטס: אנחנו לא רוצים לקבוע כאן הגבלות שהן משמעותיות מדי כמו בסעיפים אחרים שם אמרנו שכל כשירות או הכשרה נוספת תצטרך לבוא באישור הוועדה.

<שרון רוברטס: אתו הדבר כאן.

<שרון רוברטס: אם אנחנו רוצים לעשות הכשרה שהיא בעצם איזשהו רענון או השתלמות, משהו חדש שצריך להילמד, זה לא צריך להיות משהו שהוא יותר ארוך מכמה ימים.

<שרון רוברטס: אחרי שדיברנו עם הרגולטורים במשרד הבריאות ובמשרד החקלאות, הם הסכימו שחמישה ימים זה משהו מקובל.

<שרון רוברטס: אפשר לחשוב גם על משהו טיפה יותר ארוך מזה.

<משה רפאלוביץ: את חוששת מפגיעה בעובדים?

<משה רפאלוביץ: אני הבנתי נכון מה שאת אומרת?

<שרון רוברטס: לא.

<שרון רוברטס: לא פגיעה בעובדים.

<משה רפאלוביץ: אני לא מבין את הטיעון.

<אבי שפירא: מה זה מבחינת חופש העיסוק?

<שרון רוברטס: כרגע אתם מועסקים ואחר כך הפקחים הווטרינרים והרופאים הווטרינרים, תהיה עליהם חובה להשתתף בהכשרות.

<שרון רוברטס: אנחנו רוצים שהחובה הזאת לא תהיה מוגברת מדי.

<אבי שפירא: אני מבין שההכשרה הזאת ממילא היא תוך כדי ימי עבודה.

<אבי שפירא: אנחנו חושבים שהכשרה זה דבר טוב.

יעקב מרגי: גם אם יחייבו אותך לעבור עכשיו השתלמות של עשרה ימים או 15 ימים?

<אבי שפירא: אנחנו אנשים שלמדנו כל החיים ואין לנו שום בעיה ללמוד אם צריך.

אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר את החמישה ימים או באישור מועצת המנהלים.

אלי אלאלוף: מקובל?

אלי אלאלוף: תודה.

<ענת מימון: החזרנו את ההגבלה של חמישה ימים אלא אם כן קבעה המועצה אחרת.

<ענת מימון: בסעיף קטן (ב), רשימת ההכשרות וההשתלמויות תפורסם גם באתר התאגיד.

<ענת מימון: סעיף 32מא לעניין קבלה לעבודה.

<ענת מימון: נאמר שהקבלה תיעשה כמובן לפי עקרונות השוויון, השקיפות וכולי ו בהתאם לנהלים שייקבע התאגיד ולכל דין.

<ענת מימון: סעיף 32מב, ניגוד עניינים, אומר שלא יתקבל אדם לעבודה בתאגיד ולא יתחיל בעבודתו וכולי.

<ענת מימון: זה עניין של נוסח.

<ענת מימון: בעמוד 59, סעיף 32מב נוסף סעיף קטן (ד) שאומר: "לעניין סעיף זה, לא יראו מי שהוא עובד רשות מקומית המבצע בה פיקוח וטרינרי לפי דין, כמצוי בניגוד ענייניים בשל עבודתו ברשות המקומית כאמור".

<ענת מימון: זה נוסף לבקשת השלטון המקומי כדי להגיד שעצם מילוי התפקיד ברשות המקומית לכשעצמו לא ייחשב ניגוד עניינים לצורך הסעיף הזה.

אלי אלאלוף: בדרך כלל לעובד מדינה אסור להיות חבר בתאגיד, במועצת מנהלים וכאן לא ראיתי סייג.

<אלי גורדון: הוא לא מקבל שכר.

אלי אלאלוף: אני בא מסקטור העמותות וכולי, תמיד אמרו שאסור לשים עובד מדינה.

אלי אלאלוף: לא הייתי בשום מועצת מנהלים בה קיבלתי כסף.

<לימור תוסיה כהן: כאן מדובר בתאגיד ציבורי.

<ענת מימון: סעיף 32מג מדבר על מינוי של עובד התאגיד, המינוי של הפקחים הווטרינריים והרופאים הווטרינרים המפקחים.

<ענת מימון: הוספנו את סעיף קטן (ב) שקובע: "על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן להעסיק פקח וטרינרי או רופא וטרינרי מפקח בתאגיד אף אם לא מונה כאמור באותו סעיף קטן, לצורך הכשרתו ובלבד שתקופת ההכשרה כאמור לא תעלה על חודשיים".

<ענת מימון: כאן למעשה נתנו מענה למצב שהאדם עוד לא עומד בתנאי המינוי ולכן לא ניתן למנות אותו, אבל כן יקלטו אותו על מנת לתת לו את ההכשרה שלא תעלה על חודשיים והוא כן יועסק בתקופה הזאת.

<מירה סלומון: תיקון קטן בכותרת.

<מירה סלומון: מינוי של עובד התאגיד שהוא פקח וטרינרי ורופא וטרינר או עובדי התאגיד שהם.

<ענת מימון: בסדר.

<ענת מימון: התיקון הבא בעמוד 61, סעיף 32מו שמדבר על תקציב התאגיד.

<ענת מימון: כאן, לבקשת הוועדה נוסף סעיף קטן (א1) שמדבר על תקציב שיינתן כבר בתחילת הפעילות של התאגיד על מנת שהוא יוכל להתחיל לפעול לפני גביית האגרות.

<ענת מימון: "לשם היערכות התאגיד לתחילת פעילותו, תעמיד המדינה לרשותו תקציב הולם שישמש אותו להתקשר בעסקאות הנדרשות לשם כך, ובכללן עסקאות לרכישת שירותים וציוד, והכול על פי הסכם בין התאגיד ובין המדינה באמצעות החשב הכללי במשרד האוצר".

<עלי בינג: בזמנו עת קראנו את הסעיף הזה הסברנו למה הוא חשוב לנו ואין בלבד ולמה ככל שיהיה קדם מימון והלוואה במידת הצורך, זה לא סותר את הסעיף.

<עלי בינג: דיברנו על זה עם משרד המשפטים.

<עלי בינג: לנו זה מאוד חשוב.

<ענת מימון: אתם מבקשים להחזיר?

<עלי בינג: כן.

<עלי בינג: הביטוי ואין בלבד הוא מאוד חשוב לנו.

<עלי בינג: אנחנו רוצים שיהיה ברור שהתאגיד זה משק כספי סגור שממומן דרך האגרות.

<עלי בינג: כפי שהובהר בדיון הקודם יחד עם נציגי משרד המשפטים ככל שיהיה קדם מימון, הן לצורך ההקמה של התאגיד והן במידת הצורך, זה לא סותר את העיקרון של הם בלבד כי בסופו של דבר האגרות הן אלה שיכסו את העלות הזאת והעלות הזאת תוחזר למדינה ובסופו של דבר כל התאגיד ממומן על ידי האגרות שהוא גובה כמו שיש היום במועצת הלול.

<עלי בינג: לנו מאוד חשוב כי "הם בלבד" יחזור לסעיף.

יעקב מרגי: כשהוא יהיה גירעוני, נגדיל את האגרות?

<עלי בינג: כן.

<עלי בינג: בדיוק.

יעקב מרגי: הוזלת המחירים.

יעקב מרגי: ישבנו כאן חודש וחצי, ליל שימורים, וזה מה שיהיה.

<עלי בינג: אם הוא יהיה עם עודף, אנחנו נוריד את האגרות.

יעקב מרגי: לא ראיתי שהורדת את מחיר המים כשתאגיד המים היה רווחי.

<עלי בינג: עכשיו ירדו מחיר המים.

יעקב מרגי: אנסנו אתכם לעשות את זה.

<ענת מימון: אדוני, מחזירים את והם בלבד, שרק האגרות והתשלומים?

אלי אלאלוף: אתם מסכימים להם בלבד או לא בלבד?

<עלי בינג: כפי שהיה.

<עלי בינג: מאוד חשוב לנו שזה יחזור.

<עלי בינג: והם בלבד.

אלי אלאלוף: בסדר.

<אבי שפירא: אם מוחזרות המלים והם בלבד, אני חושב שלפחות, גם אם זה ברור לגמרי וכולי, להזכיר את נושא קדם המימון כמשהו.

<אבי שפירא: נאמר כאן שהוא אפשרי.

<עלי בינג: זה הסעיף הבא.

<עלי בינג: כאן המימון מדבר רק על ההקמה.

<אבי שפירא: אבל קדם מימון יכול להגיע גם במצב שהתאגיד מגיע לסיטואציה שתזרים המזומנים שלו הוא בעייתי והוא לא יכול לשלם את המשכורות, ועד שיעלו את האגרה וכולי נוצרת כאן בעיה.

<ענת מימון: זה לא מה שכתוב.

<עלי בינג: יש הרבה מאוד גופים גירעוניים במדינה שעדיין משלמים לעובדים שלהם ולא מלינים שכר.

<עלי בינג: במידת הצורך, כפי שאמרנו, האגרה תעלה.

<עלי בינג: הסעיף בנוגע לעלויות ההקמה שעדיין אין גם שום תזרים מזומנים, זה הסעיף הבא והוא מצוין במפורש לבקשת היושב ראש.

<נעה בן שבת: מה תעשה עם התשלומים שאתה מבקש אחר כך מרשויות מקומיות להעביר אליך?

<נעה בן שבת: סכומים שהם בנק הזכויות שמבקשים להעביר אותם וזאת הוראת המעבר, מבקשים להעביר אותם לזכות התאגיד כדי לממן זכויות עובדים שמועברים אליו.

<נעה בן שבת: זה גם כן סוג של מקור תקציבי.

<נעה בן שבת: אני חושבת שיכולים להיות עוד מקורות.

<עלי בינג: כמובן שהכסף הזה צבוע לזכויות העובדים אבל בוודאי שככל שירצו לממן אתו ולהחזיר לו - - -

<ענת מימון: לפי 32 זאת העסקת עובדים.

<נעה בן שבת: להעסיק עובדים זה לפעמים גם לפטר אותם ולפעמים לשלם להם ימי חופשה וימי מחלה.

<נעה בן שבת: יש מקורות תקציביים שהם לא רק התקציב שמעמידה המדינה ואלה לא רק האגרות והתשלומים שהם גובים אלא גם למשל בנקי זכויות האלה שמועברים.

<נעה בן שבת: האגרות והתשלומים, זה הוגדר בהתחלה וזה מכוון רק לתשלומים שנגבים עבור האגרות ועבור תשלומים ממפעלים לייצור.

<עלי בינג: אפשר להוסיף האגרות והתשלומים.

יעקב מרגי: למה בלבד?

<עלי בינג: אנחנו רוצים שיהיה ברור שזה תאגיד שהוא משק כספי סגור.

<עלי בינג: זה מאוד חשוב לנו.

<עלי בינג: אם צריך להוסיף שזה כולל העברות מרשויות מקומיות, ניתן להוסיף.

<משה רפאלוביץ: אבל אז ישתמשו בהעברות האלה לצורך פעילות וזה לא סביר.

<עלי בינג: הכסף צבוע לזכויות עובדים.

<עלי בינג: בסופו של דבר התאגיד מחויב לעובדים והוא ייתן להם את כל הזכויות שלהם כפי שמגיע להם כדין וזה מפורש מאוד בחוק.

<משה רפאלוביץ: אנחנו מכבדים את מה שאתה אומר אבל אנחנו מודאגים ממצב של הביצוע, שהתזרים המזומנים של התאגיד יהיה שלילי ואז מה יקרה?

שולי מועלם-רפאלי: הוא אמר לפני רגע שיש תאגידים ציבוריים נוספים שיש להם גירעון וזה לא בא על חשבון העובדים.

<משה רפאלוביץ: אני מודה שאני לא מבין.

יעקב מרגי: כאן כל השירותים של התאגיד, זה כוח אדם.

יעקב מרגי: אם הוא גירעוני?

<עלי בינג: הוא ייקח הלוואה מהבנק.

<ענת מימון: הלוואה מהבנק, זה לא מקור שהוא יכול להשתמש.

יעקב מרגי: אז למה אתה אומר בלבד?

<ענת מימון: אתה אומר "והם בלבד".

יעקב מרגי: אם אתה אומר בלבד, אתה חונק את התאגיד.

<עלי בינג: משרד המשפטים ציין שככל שאתה לוקח הלוואה ומחזיר אותה, זה לא נחשב משהו לתקציב התאגיד.

<עלי בינג: התקציב שלך הוא המקור שאתה משתמש בו ואתה לא מחזיר אותו אחר כך כמקור.

<עלי בינג: מאוד חשוב לנו להבהיר שהתאגיד הזה הוא משק כספי סגור.

אלי אלאלוף: אז תכתוב את זה בעברית פשוטה.

יעקב מרגי: אין מקום אחר שמוזכר שזה משק כספי סגור?

<עלי בינג: זה הסעיף הזה.

יעקב מרגי: היחיד?

יעקב מרגי: בכל החוק הזה?

<עלי בינג: כן.

אלי אלאלוף: לא כתוב שהתאגיד ממומן על ידי האגרות?

<ענת מימון: זה כתוב.

<עלי בינג: זה הסעיף הזה.

<עלי בינג: אם זה לא בלבד, אפשר להביא מקורות נוספים אבל אנחנו לא רוצים בזה.

יעקב מרגי: מה זה במלואם?

<עלי בינג: הם ייפנו למשרד האוצר על ימין ועל שמאל.

אלי אלאלוף: מה פתאום?

אלי אלאלוף: תכתוב שם שמשרד האוצר לא ייתן יותר מאשר מקדמה אחת.

אלי אלאלוף: בלאו הכי אמרתם מראש שיש כאן כיסוי של משרד האוצר ויש שיפוי.

<לירז דמביץ כהן: לא.

<לירז דמביץ כהן: רק לתקופת ההקמה.

<לירז דמביץ כהן: אין שיפוי.

אלי אלאלוף: את תקופת ההקמה אתם שכחתם.

אלי אלאלוף: אני העליתי אותה.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו חשבנו שאין צורך להגדיר את זה בחקיקה הראשית.

<לירז דמביץ כהן: לא שכחנו את זה לרגע.

<לירז דמביץ כהן: הסכמנו ולא התנגדנו להצעה.

אלי אלאלוף: אני הייתי מוותר על ה"בלבד".

יעקב מרגי: גם אני.

יעקב מרגי: "במלואם" נותן לך מענה.

<עלי בינג: לא.

<עלי בינג: "במלואם" זה שלא ישתמשו בזה למשהו אחר.

<עלי בינג: זה לא אומר שלא יבואו לבקש עוד מקור.

אלי אלאלוף: חברי הכנסת, אתם בעד "בלבד"?

יעקב מרגי: אני בעד להוריד.

<לירז דמביץ כהן: אם יורשה לי להציע נוסח חלופי שאולי ייתן מענה להערות חברי הכנסת.

<לירז דמביץ כהן: "האגרות והתשלומים ישמשו במלואם והם בלבד לתקציב התאגיד לשם מילוי תפקידיו לפי סעיף 32ה ולעניין סעיף 32ה פסקה (1) ישמש גם תקציבים שהועברו מהרשויות".

<לירז דמביץ כהן: אני חושבת שבזה אנחנו נותנים מענה.

<לירז דמביץ כהן: השארנו את זה משק סגור.

<אבי שפירא: איזה תקציבים מועברים מהרשויות?

<אבי שפירא: אלה לא תקציבים אלא אלה זכויות של עובדים בגין ההעברה.

<אבי שפירא: אלה לא תקציבים.

יעקב מרגי: אני מתחבר לקנאות שלו ולא לקנאות שלך.

<לירז דמביץ כהן: ההערה מקובלת.

<לירז דמביץ כהן: אפשר להוסיף.

יעקב מרגי: אם זה משק סגור, למה אני צריך להישען עליהם?

אלי אלאלוף: העברות מהרשויות המקומיות אלה העברות פר אנשים.

<לירז דמביץ כהן: והם ישמשו לתשלומי העובדים בלבד.

יעקב מרגי: אתה לא עונה לי.

<עלי בינג: אני חושב שזה ערבוב בעייתי.

<עלי בינג: הכוונה של התיקון היא להבהיר שאפשר לקבל את הכסף הזה מהרשויות המקומיות בשביל העובדים.

<לירז דמביץ כהן: נבהיר באותו סעיף שהכסף הזה מיועד לענייני העובדים בלבד.

<לירז דמביץ כהן: זה היה רק כדי לתת מענה לחשש שהועלה כאן על ידי היועצת המשפטית שאמרה שאין לי זכות להשתמש בתשלומים האלה בכלל.

מיכל בירן: זה עניין ניסוחי.

מיכל בירן: אין כאן כוונה לקחת את הכסף הזה ולהשתמש בו למשהו אחר.

<עלי בינג: אני לא מצליח להבין איך נעגן את זה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להבין את הדיון.

אלי אלאלוף: על מה הוויכוח עכשיו?

<לירז דמביץ כהן: אנחנו מבקשים שהמלים "והן בלבד" יישארו בסעיף 32מא(א).

<לירז דמביץ כהן: לחשש שהועלה כאן על ידי היועצת המשפטית של הוועדה שהסעיף הזה בנוסחו כמו שאנחנו מבקשים שיישאר לא יאפשר שימוש בכספים שמועברים לתאגיד מהרשויות המקומיות לצורך שמירה על זכויות העובדים - - -

<נעה בן שבת: ליתר דיוק, זאת דוגמה שמראה למה זה לא מדויק.

<לירז דמביץ כהן: אבל אני סבורה שזאת הדוגמה היחידה ולכן אני מציעה לתת לה מענה בתוך הסעיף במקום ליצור בעיה.

אלי אלאלוף: למה שלא תהיה הגדרה פשוטה שאומרת שהתאגיד יחיה כמשק סגור?

<עלי בינג: נכון.

<לירז דמביץ כהן: מה המשמעות של זה?

<לירז דמביץ כהן: ממה הוא מתנהל?

יעקב מרגי: מתשלומי האגרות.

<עלי בינג: זה בדיוק מה שמגדיר ה"בלבד".

<נעה בן שבת: יש מצבים בהם משרד הבריאות גובה את האגרות.

<נעה בן שבת: למי הוא מעביר את הכסף?

<נעה בן שבת: הוא גובה אותן עבור התאגיד?

<נעה בן שבת: הוא לא גובה אותן עבור התאגיד.

<נעה בן שבת: הוא מעביר את זה לרשויות המקומיות.

<נעה בן שבת: חלק הוא מעביר לתאגיד.

<לירז דמביץ כהן: עדיין זאת גביית אגרות.

<משה רפאלוביץ: נציג האוצר אמר ביושר שאם התאגיד יהיה גירעוני, בעצם משרד האוצר יצטרך להכניס כסף פנימה ולקבל אותו בחזרה לאוצר המדינה מהאגרות שיועלו אחרי כן.

<משה רפאלוביץ: אני חושב שהפתרון הוא להוסיף את הדבר הזה פנימה.

<משה רפאלוביץ: לנסח את זה במשפט וחצי ולומר שככל שיהיה גירעון והאוצר ייאלץ להכניס כסף פנימה, יקבל אותו חזרה בשנה שאחריה ואז זה שומר על זכויות העובדים ושומר על התאגיד.

<לירז דמביץ כהן: איך התאגיד יפעל שעה שהוא גירעוני, אנחנו לא חושבים שזה המקום להסדיר בחקיקה ראשית.

<לירז דמביץ כהן: חזקה עליו, על התאגיד הזה, כמו גם על המדינה, שזכויות העובדים לא ייפגעו.

<לירז דמביץ כהן: האם זאת תהיה הלוואה שהוא ייקח מהאוצר ויחזיר לאוצר, אם הוא ייקח מבנק מסחרי ויחזיר לבנק מסחרי, אני לא יודעת היום.

<לירז דמביץ כהן: אני לא חושבת שזה נכון לחשק כרגע את הסיטואציה הזאת.

<לירז דמביץ כהן: מכל מקום, זה לא פוגע בהוראה הכללית שנאמרת כאן שהתאגיד יפעל כמשק סגור.

<לירז דמביץ כהן: גם אם הוא ייקח לתקופת ביניים איזושהי הלוואה, הוא יהיה חייב להחזיר אותה.

<לירז דמביץ כהן: הוא פועל כמשק סגור מהתקציבים שמיועדים לו מהאגרות בלבד ולא ממקור אחר.

<לימור תוסיה כהן: להוסיף, בתשובה למה שנאמר כאן, הנושא הזה של עדכון האגרות נקבע במפורש בסעיף קטן (ג) של אותו סעיף ויש בו התייחסות מפורשת.

אלי אלאלוף: אנחנו משאירים את המושג "בלבד".

<לירז דמביץ כהן: תודה רבה אדוני.

אלי אלאלוף: קיבלתי הסכמת חברי הכנסת.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו מודים גם לחברי הכנסת.

יעקב מרגי: אני לא חי טוב עם זה שזה נשאר באוויר במצב של גירעון.

יעקב מרגי: כשצריכים אתכם, אתם לא נמצאים.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו משתדלים להיות.

<נעה בן שבת: השאלה אם תתנערו מהתאגיד הזה אחרי שטרחו כל כך להקים אותו ולהעביר אליו את העובדים.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: מה פתאום?

אלי אלאלוף: מי ייתן להם?

שולי מועלם-רפאלי: הם באים פעם במושב לוועדה.

<עלי בינג: הדבר האחרון שאנחנו רוצים זה להתנער מתאגיד כזה שמעסיק כל כך הרבה עובדים.

אלי אלאלוף: מה שמחזיק את התאגיד זאת האחריות שלו על בריאות הציבור, לא כסף ולא כלום.

<ענת מימון: בסעיף קטן (ג) באותו סעיף בהקשר למה שדובר כאן, וחבר הכנסת מרגי גם שאל, כאן באמת נאמר שסכומי האגרות והתשלומים ייבחנו אחת לשלוש שנים - הוועדה ביקשה להוסיף "לפחות" - ויעודכנו ככל שיידרש.

<ענת מימון: בנוסף לכך נאמר שזה מתוך מטרה שלא יצטברו בתאריך לאורך זמן גירעונות או עודפים.

<ענת מימון: התיקון הבא הוא בעמוד 63, סעיף 32מז שמדבר על שיא כוח אדם.

<ענת מימון: בסעיף קטן (ה) נאמר ש"לא יקבל התאגיד עובדים חדשים החל במועד ההודעה או ההחלטה".

<ענת מימון: זה בעצם במצב שיש חריגה ממגבלת שיא כוח אדם.

<ענת מימון: העלינו את זה מפסקה (1).

<ענת מימון: בסעיף 32מח הוספנו שהשרים רשאים באישור ועדת העבודה והרווחה לשנות את התוספות.

<ענת מימון: כאן אנחנו מגיעים לתוספות שהקראנו כבר.

<נעה בן שבת: רק אולי הבהרה לגבי אותו קורס רקע בבריאות הציבור.

<נעה בן שבת: הוא נחשב קורס חיוני איך שמשרדי הממשלה תופסים אותו?

<נעה בן שבת: הוא נחשב דבר שבלעדיו אין?

<אפרת אביאני: כן.

<אפרת אביאני: הרגולטורים שלי אומרים זאת.

<נעה בן שבת: יש הצדקה לקבוע אותו.

<אפרת אביאני: הצדקות מקצועיות.

<אפרת אביאני: זה קורס בסיסי שנותן ידע בסיסי בנושאים של בריאות הציבור, של פיקוח וטרינרי בהקשר של בריאות הציבור.

<אפרת אביאני: אני יודעת שכבר כמה שנים טובות זה תנאי במכרזים אם אני לא טועה ולא רק למינוי אלא גם לעבודת רופא וטרינר רשותי.

<ינון יוני: כן.

<ינון יוני: זה מינימלי.

<ינון יוני: זה המינימום.

<ענת מימון: יש הסתייגות לתוספת השנייה.

<ענת מימון: ההסתייגות היא של קבוצת הרשימה המשותפת שמבקשת שבחלק א' שעוסק בדרישות כשירות למפקחים, בפרט ב' שעוסק ברופאים וטרינרים מפקחים, אחרי פסקה (2)(ב) יבוא: פסקה (ב1) שדורשת גם דרישה שרופא וטרינר שהוסמך כרופא רשותי ובין עיסוקיו בריאות הציבור.

<ענת מימון: כלומר, זה תנאי נוסף לכשירות של רופא וטרינר מפקח.

<אפרת אביאני: אני חושבת שניתן לזה מענה.

<שרון רוברטס: בהוראות המעבר.

<נעה בן שבת: אבל ההוראות עוסקות ברופא וטרינר שהיה ערב פרסומו של חוק זה ויכול להיות שהם רוצים לומר שלא משנה, במועד המעבר לתאגיד, זה רף הכניסה לתאגיד.

<נעה בן שבת: זה שהיית אפילו חצי שנה נניח רופא רשותי באיזושהי עירייה, תוכל לעבור.

<אפרת אביאני: אנחנו כמובן מתנדבים לזה.

<נעה בן שבת: למה?

<אפרת אביאני: כי לצורך של הרופאים שהם עובדים ברשויות המקומיות היום, ניתן מענה בסעיף יח(1) וזה לא תנאי מהותי.

<אפרת אביאני: הרשימה הזאת בתוספת מדברת על הכשרות וכישורים שצריכים להיות ובאמת לעניין הזה כהוראת מעבר לרופאים שהיום כבר מועסקים ושצריך לקבל אותם, להחשיב את הניסיון, כבר ניתן מענה כאן.

<נעה בן שבת: בששת השנים האלה, יכול להיות שיש עובד שנכנס מחר, אחרי שהחוק הזה עובר, נכנס לתאגיד ונשאר שם שש שנים ואחרי כן הוא לא יכול לעבור כי הוא לא היה בתוך הוראות המעבר.

<אפרת אביאני: אבל הוא יעבור הכשרה.

<ענת מימון: צריך להצביע על ההסתייגות לתוספת השנייה.

אלי אלאלוף: מי בעד קבלת ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: נגד – פה אחד

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.

<ענת מימון: עכשיו אפשר להצביע על סעיף התאגיד שזה סעיף 322.

<ענת מימון: כל מה שעברנו עליו עכשיו זה תיקון עקיף לחוק הרופאים הווטרינרים שנעשה במסגרת סעיף 322 לחוק ואפשר להצביע על סעיף 322 כולל כל התיקונים, כולל המועצה, כולל החברים והתוספות.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 322 עם כל התיקונים?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף אושר.

אלי אלאלוף: סיימנו?

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: יש לנו רביזיה ויש לנו את סעיף 334.

יעקב מרגי: אני לא מאמין ברפורמה.

יעקב מרגי: שמישהו ימכור לי שזה בא להוזיל והורדת רגולציה?

יעקב מרגי: או שבא לרמות אותי או שהוא לא מכיר את הענף הזה.

יעקב מרגי: אני באתי משם.

יעקב מרגי: יש יותר רגולציה, זה לא יוזיל מחירים וזה לא יעשה כלום.

<נעה בן שבת: בנוסף לרביזיה יש לנו את סעיף 334 שהוא הסעיף העיקרי.

אלי אלאלוף: נעשה הפסקה עד 22:00.

אלי אלאלוף: לפני כן נצביע על הרביזיה.

<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לעשות רביזיה על סעיף 317 כי לא הוספנו בו את ההוראה.

<נעה בן שבת: עמוד 26.

<נעה בן שבת: סעיף 317(1).

<נעה בן שבת: אפשרות קביעה של האגרות לגבי השעות הרגילות ולגבי השעות הרגילות שייקבעו בהתאם לסכום האגרה הבסיסי.

<נעה בן שבת: יש תוספת שמופיעה בסעיף 321 והייתה צריכה להופיע גם כאן והיא אומרת ש"על גביית האגרות לפי סעיף קטן זה, יחולו הוראות סעיפים 245, 248(1) לחוק שלנו בשינויים המחויבים".

אלי אלאלוף: מי בעד הרביזיה?

אלי אלאלוף: בעד הרביזיה – פה אחד

אלי אלאלוף: הרביזיה התקבלה.

<נעה בן שבת: עכשיו נצביע על סעיף 317 עם התיקון שהקראתי.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיף 317 עם התיקון?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיף – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיף כולל התיקון שהקריאה לנו היועצת המשפטית התקבל.

אלי אלאלוף: הפסקה.

אלי אלאלוף: אנחנו מחדשים את הישיבה.

<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מתחילים את סעיף 334, בעמוד 65, תחילה והוראות מעבר.

<נעה בן שבת: הוא בטח יתפצל לכמה סעיפים.

אחמד טיבי: אמרו לי שיש רביזיה ולכן יצאתי מוועדת הכספים ובאתי לכאן.

אחמד טיבי: האם הביקור שלי הוא ביקור נימוסין בלבד?

יעקב מרגי: ביקור נימוסין בלבד.

שולי מועלם-רפאלי: הרביזיה הייתה לפני שעה.

שולי מועלם-רפאלי: כבר הצבענו.

<נעה בן שבת: סעיף קטן (א) מוקרא לשם הרקע כי הצבענו עליו.

<נעה בן שבת: 334.

<נעה בן שבת: תחילה והוראות מעבר תחילתו שלש פרק זה – הכוונה היא לכל פרק ז' לחוק התכנית הכלכלית – למעט האמור בסעיף קטן (א1), (א2) ו-(ב) עד (ב3), בתום שישה חודשים מיום פרסומו ברשומות (להלן – יום התחילה).

<נעה בן שבת: השר, באישור הוועדה, רשאי בצו לדחות את יום התחילה בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שישה חודשים.

<נעה בן שבת: זה נוגע לפרק הכללי.

<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לתחילתו של סימן ח' שזה הנושא של הפיקוח הווטרינרי.

<נעה בן שבת: (א1) תחילתו של סימן ח', למעט תת סימן ט' ותת סימן י' בו – שאחד מהם הן הוראות תקופת המעבר והשני, תת סימן י ', הוא ההוראה של השנתיים בתום הארבע שנים – ולמעט סעיף 223(א) – שהוא הסעיף שמאפשר לרשות המקומית להודיע על העברת העובדים – בתום ארבע שנים ותשעים ימים מיום פרסומו של חוק זה, ואולם תוקפו של סעיף 204, למעט ההגדרות "בעל היתר הפעלה", "מפעל לבשר גולמי" ו"תעודה וטרינרית" ותוקפו של סעיף 251 – שהוא סעיף של שמירת סמכויות - ביום תחילתה של תקופת המעבר כהגדרתו בסעיף 254.

<ענת מימון: לסעיף הזה יש הסתייגות של קבוצת המחנה הציוני, מרצ והרשימה המשותפת.

<ענת מימון: הם מבקשים שעל אף שהתחילה של כל סימן ח' היא בתום ארבע שנים ותשעים ימים, לעניין סעיף 250 שמבטל את בדיקות המשנה, כניסתו לתוקף תהיה מותנית באישור השר והוועדה באופן מפורש.

<ענת מימון: סעיף 250 שמבטל את בדיקות המשנה ייכנס לתוקף רק לאחר אישור הוועדה.

<נעה בן שבת: אז זה אומר שאין מועד תחילה.

<ענת מימון: במועד התחילה יביאו לאישור הוועדה.

שולי מועלם-רפאלי: זה נראה לי מיותר לגמרי.

אלי אלאלוף: אני חושב שאין צורך בזה.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: אין מה לפתוח את זה לדיון.

<ענת מימון: אפשר להצביע.

אלי אלאלוף: מי בעד קבלת ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: נגד – פה אחד

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.

אלי אלאלוף: אני מזכיר לכולם שהתחייבנו בוועדה לקיים דיון כל מושב.

אלי אלאלוף: חברים, אל תשכחו את ה.

אלי אלאלוף: זה גורף.

אלי אלאלוף: זה ללא מגבלה עד חמש שנים.

אלי אלאלוף: אני לא אהיה כאן בעוד חמש שנים, אבל אולי חברי יעקב יהיה.

יעקב מרגי: גם אני אמרתי את זה ב-2003 ונתקעתי עד עכשיו.

יעקב מרגי: אל תהיה בטוח.

יעקב מרגי: אל תהיה אופטימי.

אלי אלאלוף: הגעתי לבאר שבע לשלוש שנים לפני 33 שנים וזה עוד לא נגמר.

אלי אלאלוף: זאת הייתה הבטחה של הסוכנות, לשלוש שנים.

יעקב מרגי: מאז אומרים יש לך מילה של הסוכנות.

<נעה בן שבת: אדוני, אם אנחנו דוחים את התחילה של חלק מההוראות למשך שש שנים, יתכן שהדיווח לוועדה צריך להתארך לפחות לגבי הפרק של הפיקוח הווטרינרי.

<נעה בן שבת: אם ההעברה של העובדים מהרשויות המקומיות תתחיל רק בעוד שש שנים.

אלי אלאלוף: כל שישה חודשים מקסימום.

<נעה בן שבת: כן, אבל בעוד שש שנים חלק מהעובדים יתחילו לעבור לתאגיד.

<נעה בן שבת: אולי אפשר לעשות דיווח נפרד לפרק הזה למשך תקופה יותר ארוכה.

אלי אלאלוף: לא מפריע לי להעלות את זה עד עשר שנים.

<שי סומך: אולי פעם בשנה, אחרי חמש שנים.

אלי אלאלוף: אנחנו אומרים דיווח עד שש שנים פעמיים בשנה ועד עשר שנים, ארבע שנים נוספות, אחת לשנה.

<מירה סלומון: נעה, תוכלי לחזור על הנקודה האחרונה?

<נעה בן שבת: דיווח לוועדה.

<נעה בן שבת: דובר על הדיווח לוועדה והוא יהיה בשש השנים הראשונות אחת לכנס, ואחר כך, בארבע השנים הראשונות, אחת לשנה.

<נעה בן שבת: (א2) תחילתו של סעיף 223(א) – שמאפשר לרשות המקומית להעביר את העובדים שלה לתאגיד - בתום שנתיים מיום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254.

<נעה בן שבת: זאת אותה אפשרות של הרשות המקומית להעביר את העובדים לתאגיד.

<נעה בן שבת: ההגדרה של תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254, הייתה 48 חודשים מיום תחילתה של תקופת המעבר.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, גם כן ארבע שנים ותשעים ימים.

אלי אלאלוף: כבוד גדול.

אלי אלאלוף: יושב ראש הקואליציה, יושב ראש ועדת החוץ והביטחון.

אלי אלאלוף: ברוך הבא.

אלי אלאלוף: צחי, שב אתנו קצת.

<נעה בן שבת: תחילתו של פרק ו' לחוק הרופאים הווטרינריים, כנוסחו בסעיף 322 בפרק זה, ביום תחילתה של תקופת המעבר כהגדרתו בסעיף 254 – זאת אומרת, תשעים י מים מיום פרסומו של חוק זה - ואולם, תחילת פעולתו של התאגיד תהיה בתום ארבע שנים ותשעים ימים מיום פרסומו של חוק זה, אלא אם כן קבעו השרים בהסכמת שר האוצר, בצו – יש כאן שאלה אם צריך להוסיף את אישור הוועדה לעניין הזה - מועד מוקדם יותר כפורט להלן: מועד שהחל ממנו ניתן למנות רופא וטרינר שהוא עובד התאגיד.

<נעה בן שבת: מועד שהחל ממנו התאגיד יהיה רשאי לגבות אגרות עבור רשויות מקומיות, כאמור בסעיף 271(ב).

יעקב מרגי: הכול באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

<נעה בן שבת: למעשה יש פנים לכאן ולכאן.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שלא כל כך צריך כי הכול כתוב.

יעקב מרגי: למה לוותר על סמכות הוועדה?

אלי אלאלוף: אני מסכים אתך.

אלי אלאלוף: אתה צודק.

<נעה בן שבת: (ב1) תחילתם של פסקה (8) להגדרה "טיפול בתוצרת חקלאית" שבהגדרה "ייצור" שבסעיף 26, ושל סעיף 27(ה), ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי, כהגדרתו בסעיף 254.

<נעה בן שבת: אלה הוראות שנוגעות לחלוקת הסמכויות והיא תיכנס לתוקף רק באותו מועד ולכן גם ההגדרה וההוראה של התקנת התקנות נדחית.

<נעה בן שבת: (ב2) תחילתו של סעיף 22(א)(16) לפקודת מחלות בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985, כנוסחו בסעיף 321(א) לפרק זה, ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254 – זאת אומרת, ארבע שנים ותשעים ימים - ותחילתו של סעיף 23(א) לפקודה האמורה כנוסחו בסעיף האמור, במועד האמור, או במועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(1) – זאת אומרת, כשהוא מתחיל להעסיק רופאים וטרינריים - לפי המוקדם.

<נעה בן שבת: אם שכחנו כאן איזשהו סעיף, נתקן ברמת הנוסח.

<נעה בן שבת: (ב3) תחילתם של סעיפים 15(א) ו-25א לחוק פיקוח על ייצוא בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957, כנוסחם בסעיף 317(2) לפרק זה, ביום תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי כהגדרתו בסעיף 254.

<אפרת אביאני: 15(א) של האגרות, גם צריך להיות במועד תחילת פעולתו של התאגיד לפי המוקדם.

<נעה בן שבת: רק 15(א).

<נעה בן שבת: (ב4) תחילתו של חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ"ד-1963, כנוסחו בסעיף 318 לחוק זה, תשעים ימים ממועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף 334(ב)(1).

<נעה בן שבת: הבקשה הזאת לדחות את ביטול הסמכויות של חוק המועצה לענף הלול, הייתה בקשה שנשמעה כאן מפי יושב ראש המועצה אבל השאלה אם תשעים ימים מספיקים או שיש צורך להאריך את התקופה הזאת מעבר לכך.

יעקב מרגי: מתי התאגיד נכנס לתוקף?

<נעה בן שבת: התאגיד נכנס לתוקף ארבע שנים ותשעים ימים אלא אם כן מקדימים את המועד שלו.

יעקב מרגי: תני להם עוד תשעים ימים.

יעקב מרגי: שבעים שנים מחכים.

יעקב מרגי: מפא"י הלכה, מפ"ם נגמרה והם נתקעו לנו בוורידים, מועצת הלול, מועצת הצמחים, וזאת הזדמנות לפרוק עליכם הכול.

יעקב מרגי: מעניין שבכל הדברים רוצים שנהיה ליברלים, משוחררים ומופשטים, אבל מחזיקים לנו את קרנות המזבח.

יעקב מרגי: אני חושב בקול.

יעקב מרגי: אל תתייחסו.

<שי סומך: אפשר במקום תשעים לומר 120 ימים.

<שי סומך: צריך להיות שהתחילה היא 120 ימים ממועד תחילת פעילותו של התאגיד או ביום תחילת הפיקוח הווטרינרי הארצי לפי המוקדם.

<נעה בן שבת: אז יכול להיות שיש התנגשות כי יכול להיות שמתחילים את הפיקוח הווטרינרי רק אז.

<שי סומך: אם לא יקדימו, זה בתוך ארבע שנים.

<נעה בן שבת: אז באותו יום פוקעות הסמכויות של מועצת הלול.

<שי סומך: כן.

<שי סומך: בתוך ארבע שנים.

<אפרת אביאני: חייבים לוודא שבסוף ארבע השנים האלה הסמכויות האלה מתבטלות.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: רשמת את התיקונים שהוא ביקש?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: לפי המוקדם.

<נעה בן שבת: בסעיף (ג) יש כמה פסקאות.

<נעה בן שבת: ננסה גם למספר את זה יותר נכון.

<נעה בן שבת: הוראות סעיפים 283(א)(14) ו-(15), 283(ב)(52), 287(15) ו-(16) ו-288(46) ו-(47) יחולו בתקופת המעבר כהגדרתה בסעיף 254.

<נעה בן שבת: אלה אתן עבירות שחלות על פעולות שנעשות בתקופת המעבר.

<נעה בן שבת: כך זה מוגדר בתוך העבירה.

<נעה בן שבת: השאלה אם באמת נדרשת כזאת הוראה או שהיא מיותרת כי ממילא מי שעשה את הפעולה בתקופת המעבר או שאחרי תקופת המעבר, מה המשמעות של לכלול את ההוראה הזאת.

<שי סומך: המשמעות היא שבתום תקופת המעבר העבירות האלה לא יהיו.

<נעה בן שבת: אבל אז אי אפשר יהיה להעמיד לדין על התקופה הקודמת?

<שי סומך: אי אפשר.

<נעה בן שבת: ממילא כתוב שבתקופת המעבר עשה כך וכך.

<נעה בן שבת: ממילא זה חל בתקופת המעבר.

<אפרת אביאני: זה בכל מקרה כשהעבירה מתבטלת, יש הוראות בדיני העונשין.

<אפרת אביאני: זה לא קשור להליכים.

<אפרת אביאני: שאלת ההליכים לא קשורה כאן.

<נעה בן שבת: אדוני, אני חושבת שנבדוק אם באמת נחוצה ההוראה הזאת.

<נעה בן שבת: היא תהיה כאן ליתר ביטחון.

<נעה בן שבת: נגיד או תה כדי שיהיה ברור שלא יהיו עבירות, שהעבירות האלה לא יתמשכו מעבר לתקופה הזאת אבל אני לא חושבת שצריך לבטל.

<נעה בן שבת: אם יום אחר כך מעמידים לדין על עבירה שנעשתה בתקופת המעבר, לא תהיה משמעות כזאת לדברים.

<שי סומך: הביטול לא מונע לעמוד לדין על עבירה שבוצעה בתקופת המעבר.

אלי אלאלוף: זה לא דורש פרוצדורה כלשהי כדי שזה לא יתבטל?

<שי סומך: יכול להיות שצריכה להיות הוראה מפורשת.

<נעה בן שבת: יכול להיות שההוראה הזאת לא נדרשת.

<נעה בן שבת: שפסקה (3) לא נדרשת.

<נעה בן שבת: נבדוק את הדבר הזה אבל הכוונה היא שההוראות האלה, האיסורים האלה, יחולו רק בתקופת המעבר.

<נעה בן שבת: בתקופת המעבר כהגדרתה בסעיף 254 – מתחילה תשעים ימים אחרי פרסומו של החוק ומסתיימת ארבע שנים ותשעים ימים אחרי פרסומו - יקראו את פסקה (3) להגדרה "רופא ממשלתי" שבסעיף 26, כאילו שבמקום האמור בה יבוא "רופא וטרינר שהוא עובד רשות מקומית ורופא וטרינר כאמור בסעיף 260(א)(2)".

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אותן סמכויות שניתנות לאותו רופא וטרינר שמקבל את הסמכויות בתקופת המעבר, הוא מוסמך בתקופת המעבר, אמרנו שהוא גם מקבל את הסמכויות לעניין פרק ט', אז גם לעניין הסמכויות של רופא ממשלתי שזה למשל השמדה על מזון או פסילה שלו.

<שי סומך: אין שם פסקה (3).

<שי סומך: אולי צריך להוסיף את פסקה (3).

<נעה בן שבת: אתה אומר יקראו כאילו שיש פסקה (3) בה כתוב.

<נעה בן שבת: תחילתו של סעיף 162(ב) ביום תחילתו של סימן ח'.

<ענת מימון: התיעוד של תעודת משלוח וטרינרית למשלוח של מוצרי בשר.

<ענת מימון: זה סעיף של תיעוד פרטי מעביר מזון ומקבל מזון בפרק של ההוראות הכלליות.

<ענת מימון: העקיבות.

<נעה בן שבת: החובה שתהיה תעודה וטרינרית כזאת למשלוח בשר היא חובה שנוצרת עם כניסה לתוקף של הפרק.

<נעה בן שבת: תחילתו של סעיף 223(א) בתום שנתיים ממועד תחילתו של הפיקוח הווטרינרי הארצי.

<נעה בן שבת: הפסקה מיותרת כי היא כבר הופיעה למעלה.

<נעה בן שבת: (טז) לעניין פרק ו' לחוק הרופאים הווטרינריים, כנוסחו בפרק זה - בתוך שלושה חודשים מיום מינויו יציע המנהל הכללי הראשון של התאגיד, לעובדי המועצה לענף הלול ולעובדי רשות מקומית במפעלים, לעבור לתאגיד כעובדי התאגיד.

<נעה בן שבת: יש לנו שתי קבוצות שעוברות מידית.

<נעה בן שבת: אמרנו שהשרים יכולים באישור הוועדה להקדים את המועד הזה לפני ארבע שנים.

<מירה סלומון: זה רק לגבי ה- - -

אלי אלאלוף: ומועצת הלול.

<נעה בן שבת: תכף נראה מה קורה אחרי ההודעה הזאת, אבל יש לנו את הסעיף השני.

<נעה בן שבת: (1א) הודיעה רשות מקומית למנהל כי היא מעוניינת שכל הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקיה לא יהיו מבין עובדי הרשות המקומית, כאמור בסעיף 223(א), יציע המנהל הכללי של התאגיד, בתוך שישים ימים ממועד ההודעה, לעובד רשות מקומית בשווקים שלגבי פעילותו נמסרה הודעה כאמור, לעבור לתאגיד כעובד התאגיד.

<נעה בן שבת: אני חושבת שאולי עדיף במקום להגיד לעובד רשות מקומית בשווקים, במקום לעובד שלגבי פעילותו נמסרה הודעה כאמור, מה גם שאנחנו מדברים רק על עובד רשות מקומית כהגדרתו בהמשך הסעיף הקטן הזה, שזה מי שביום פרסומו של חוק זה עבד כבר ברשות המקומית.

יעקב מרגי: כתוב.

יעקב מרגי: עובד רשות מקומית בשווקים.

<אבי שפירא: הייתה לזה איזושהי סיבה שנאמר שלגבי פעילותו, כדי לבוא ולומר שבעצם היקף הפעילות שהוא עסק בו לפני ההודעה, ימשיך באותה צורה גם בתאגיד.

<עלי בינג: יש על זה סעיפים בנפרד בהמשך.

<אבי שפירא: נכון.

<אבי שפירא: לכן הניסוח המתאים הזה.

<נעה בן שבת: אני הבנתי שהנוסח מוסכם.

<לירז דמביץ כהן: יש לנו תיקונים נוספים שהם מוסכמים ואנחנו נציין אותם לפרוטוקול.

אלי אלאלוף: אתם לא יכולים לעשות תיקונים בלי אישור שלי.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו נציג אותם.

<לירז דמביץ כהן: לסעיף הזה אין לנו תיקונים.

<נעה בן שבת: עובד כאמור בפסקאות (1) או (1א) שהמנהל הכללי של התאגיד הציע לו לעבור לעבוד בתאגיד לפי הוראות הפסקאות האמורות, ישיב להצעה בתוך 21 ימים מיום קבלתה.

<נעה בן שבת: לא השיב העובד להצעה בחיוב בתוך התקופה האמורה, יראו אותו כמי שסירב להצעה.

<נעה בן שבת: עכשיו מובאים כאן הסדרים שאומרים מה יקרה במקרה שהוא באמת סירב ומה יקרה במקרה שהוא השיב בחיוב אבל לא מבחינת המעבר לתאגיד אלא מבחינת המשרה שלו ברשויות המקומיות.

<נעה בן שבת: יראו אותו כמי שסירב להצעה והיקף משרתו ברשות המקומית יקטן בהתאם ויעמוד על היקף המשרה התואמת את הפעילות שלא תעבור לתאגיד.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם הוא סירב להצעה, הפיקוח הווטרינרי הרי עבר מהרשות המקומית אל התאגיד, אז הוא נשאר לעבוד ברשות המקומית בהיקף המשרה המתאים לשאר הפעילות של הרשות המקומית.

יעקב מרגי: בתקווה שתישאר לו פעילות.

<נעה בן שבת: (2א) השיב העובד בחיוב להצעת התאגיד כאמור בפסקה (2) ולא נסתיימו יחסי העבודה עם הרשות המקומית, יעבור העובד לתאגיד בחלקיות משרה בהתאם להיקף המשרה שבה ביצע פיקוח במפעלים ובשווקים כפי שנקבע על ידי מנהל היחידה הווטרינרית לפי העניין ומשרתו ברשות המקומית תקטן בהתאם.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, כאשר העובד מסכים לעבור לתאגיד, הוא עובר באותו היקף משרה בה עסק ברשות כפי שייקבע על ידי משרד הבריאות.

<נעה בן שבת: משרד הבריאות עושה את התיאומים הנדרשים.

<נעה בן שבת: עבר עובד לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א), (2) ו-(2א), יחולו עליו השכר ותנאי העבודה שחלו עליו כדין, כעובד מועצמת הלול או כעובד הרשות המקומית, לפי העניין, ובהתאם להיקף משרתו, כפי שייקבע על ידי מנהל היחידה הווטרינרית ערב קליטתו בתאגיד.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, כאן יש את הסעיף אומר שהוא שומר על אותו שכר ואותם תנאי עבודה כפי שחלו עליו קודם לכן.

יעקב מרגי: למה כאן זה לא משרד הבריאות כמו קודם?

<אפרת אביאני: זה כן משרד הבריאות.

<אפרת אביאני: צריך להוסיף גם מנהל היחידה הווטרינרית ומנהל היחידה הווטרינרית בשירות המזון, אבל יש כאן גם את עובדי מועצת הלול שבדרך כלל הם במשחטות.

<נעה בן שבת: אבל מי שמסמיך אותם ומי שקובע את היקף הפעילות, זה לא משרד הבריאות?

<נעה בן שבת: בגלל שהם עובדים במשחטות.

<אפרת אביאני: משרד החקלאות.

<אפרת אביאני: צריך להיות או מנהל השירותים הווטרינריים לפי העניין.

<נעה בן שבת: על אף האמור בפסקה (3), נחתם הסכם קיבוצי מיוחד, כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957, בין התאגיד ובין ארגון העובדים היציג בתאגיד, המסדיר את שכרם ותנאי עבודתם, וההסכם הקיבוצי האמור אושר לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, יחולו הוראות הסכם קיבוצי זה.

<נעה בן שבת: כל עובד בא עם ההיסטוריה שלו ממקום העבודה הקודם ויתכן שיהיה הסכם קיבוצי במקום העבודה החדש שיסדיר ואולי יאחד את ההוראות לגבי כולם.

<נעה בן שבת: זה כפוף לאישור לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.

<נעה בן שבת: על אף האמור בכל דין, עובד שעבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א), ו-(2) לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל סיום העסקתו במועצה לענף הלול או ברשות המקומית, לפי העניין, אלא אם כן אושרו לעובד בקשר לסיום העסקתו כאמור הטבות פרישה לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.

<לירז דמביץ כהן: זה לא (2א) מכיוון ש-(2א) מדבר על חלקיות משרה וכאן מדובר על תנאי פרישה.

<נעה בן שבת: אלה אותן הטבות שהזכרתם במכתב.

<נעה בן שבת: תנאי פרישה מועדפים.

<נעה בן שבת: בלי לגרוע מהוראות פסקה (3), זכויות עובד שנסתיימו יחסי עבודתו עם המועצה לענף הלול או עם רשות מקומית ועבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א) ו-(2) הנובעות מעבודתו כעובד המועצה לענף הלול או כעובד הרשות המקומית, לפי העניין, ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות התאגיד למעט זכויות לגמלה הנובעות מהסדר פנסיה תקציבית ייחשבו כזכויות הנובעות מעבודה בשירות התאגיד.

<לירז דמביץ כהן: שוב, זה לא (2א) מכיוון שב-(2א) לא הסתיימו יחסי עבודתו עם הרשות המקומית.

<אורי אפלבום: יש לנו כאן תיקון.

<אורי אפלבום: כאן צריך להוסיף גם את (2א).

<נעה בן שבת: קודם אמרתם שלא צריך ולמה עכשיו כן צריך?

<אורי אפלבום: בעיקרון לא צריכים לעבור אם יהיה מצב שירצו לדאוג לעובד גם לימי חופש, שתהיה לו יתרה בגוף החדש וכן יהיה צריך להעביר איזשהו כסף תמורת זה.

<נעה בן שבת: מדובר על הזכויות שעובד צבר, זכויות לחופשה, לימי מחלה, זכויות אולי לפיצויי פיטורים אם נצברו לו והן צריכות לעבור אתו.

<נעה בן שבת: האמירה הייתה שהוא שומר אותן בגוף הישן בו הוא נשאר כי הוא לא עזב לגמרי.

<נעה בן שבת: לכן הוא שומר אותן בגוף הישן ולכן רק עובד שניתק את הקשר עם הגוף הקודם בו הוא עבד, רק הוא צריך לעבור אתן.

<לירז דמביץ כהן: במחשבה שנייה הבנו שבמצב כזה אם עובד נניח צבר בגוף הקודם חמישים ימי חופשה ועבר לתאגיד, והוא עבר בעצם עם יתרה של אפס ובתאגיד אין לו ימי חופש ועכשיו הוא רוצה לקחת חמישה ימי חופשה, לא יהיה לו ימים לנצל אותם.

<לירז דמביץ כהן: לכן אמרנו שגם במקרה שהוא עובר בחלקיות משרה, יעבור החלק היחסי של היתרות שהוא כבר צבר כדי שהוא יכול לממש אותם בתאגיד כבר מהיום הראשון ובהתאם יתחשבנו התאגיד.

יעקב מרגי: היתרות, השווי שלהן.

<לירז דמביץ כהן: כמובן.

<לירז דמביץ כהן: השווי.

עבדאללה אבו מערוף: אבל זה מה שכתוב.

<נעה בן שבת: השאלה איזו התחשבנות.

<נעה בן שבת: יכול להיות שהוא ממשיך לעבוד פה וממשיך לעבוד שם והוא צריך לצבור גם ימי מחלה כאן וגם שם.

<לירז דמביץ כהן: לכן קבענו שזה ייקבע בנוסחה על ידי גורם חיצוני.

<אורי אפלבום: אני רוצה להסביר.

<אורי אפלבום: הדיפולט מבחינתנו, הרי אנחנו אמרנו שאנחנו שומרים לעובדים את כל התנאים.

<אורי אפלבום: בהתייעצות שעשינו היום וממה שהבנו עובד שעובר בחלקיות משרה, בעיקרון המעסיק הראשון שומר לו את כל התנאים אצלו ויכול במצב של סיום העסקה וסוף העסקה לשלם לו לפי ממוצע משוקלל של חלקיות המשרה בתקופה הראשונה ושל התקופה השנייה.

<אורי אפלבום: עלתה בעיה רק לגבי מה יקרה אם עובד ירצה לנצל דברים בפועל בגוף החדש ולכן מעבר למה שבעיקרון אנחנו הבטחנו ומחויב, אנחנו רוצים גם לאפשר מצב שבגוף השני עובד לא יתחיל ביתרה אפס אם הוא ירצה לנצל דברים בפועל ולכן אנחנו רוצים לאפשר גם התחשבנות במצב כזה ולתת לו איזושהי יתרה.

<אורי אפלבום: בכל מקרה הכול תחת ההנחה שאנחנו שומרים את כל התנאים.

<נעה בן שבת: האם בעניין הזה צריך הסכמה של העובד לעניין נוסחת החישוב הזאת?

<אורי אפלבום: לא.

<לירז דמביץ כהן: ממש לא.

<לירז דמביץ כהן: העובד שקוף לעניין הזה.

<לירז דמביץ כהן: זאת אומרת, העובד מבחינתו, נשמרים לו כל התנאים.

<לירז דמביץ כהן: ההתחשבנות שתהיה בין התאגיד לבין הגוף שממנו עבר העובד תיקבע באיזושהי נוסחה רק בגלל המתמטיקה של העניין אבל מבחינת העובד, הוא יעבור עם הזכויות שלו שיישמרו לו במלואן והוא יוכל לנצל אותן כבר מהיום הראשון עם היתרות הנוכחיות שאמורות להיות לו בתאגיד, אצל המעסיק החדש.

<אבי שפירא: מה לגבי ימי מחלה?

<אבי שפירא: גם על אותו עיקרון?

<אורי אפלבום: כן.

<אבי שפירא: איך יתבצע החישוב כשהוא יפרוש?

<אבי שפירא: מה הזכאות שלו לפדיון ימי מחלה שלא נוצלו?

<לירז דמביץ כהן: אנחנו לא מדברים על פדיון.

<אבי שפירא: אם הוא עבר את השליש, עבר את שני שליש וכולי.

<אבי שפירא: יש קריטריונים.

<מירה סלומון: עדיין לא הבנתי מה הנוסח שהציעה המדינה ביחס לפסקה (6) בעקבות השינוי שדובר.

<לירז דמביץ כהן: ביקשנו להוסיף את סעיף (2א) כך שפסקה (6) תחול.

<מירה סלומון: ברשותכם, אני מבקשת להעביר התייחסות נוספת לנקודה הזאת.

<מירה סלומון: נמשיך לקרוא ואני אחזור לזה.

<נעה בן שבת: על אף האמור בפסקה (3), על תקופת עבודתו בתאגיד של עובד שעבר לתאגיד לפי הוראות פסקה (1), (1א), (2) ו-(2א), שבתקופת שירותו ברשות המקומית חל עליו הסדר פנסיה תקציבית – קודם אמרנו ששמירת הזכויות לא נוגעת לפנסיה התקציבית ועכשיו זה ההסדר של הפנסיה התקציבית – יחולו ההוראות שקבועות בחוק שירות המדינה (גמלאות) התש"ל-1970 והרשויות הפועלות לפי החוק האמור מוסמכות לפעול לגבי עובדים כאמור של התאגיד כאילו היו עובדי מדינה ובלבד שנציב שירות המדינה לא יחליט אל יציאתו לקצבה של עובד כאמור של התאגיד שלא הגיע לגיל פרישת חובה כמשמעותו בחוק גיל פרישה התשס"ד-2004 אלא על פי המלצת מי שהוסמך למנות את עובדי התאגיד.

<נעה בן שבת: הגמלאות כאמור לעובדים של התאגיד ישולמו מקופת התאגיד.

<נעה בן שבת: אין באמור בפסקה זו ובפסקה (8) כדי להקנות לעובד כאמור זכויות לפנסיה תקציבית העולות על הזכויות להן היה זכאי לפי הסדר פנסיה תקציבית כעובד הרשות המקומית או הנופלות מהן.

<נעה בן שבת: על תקופות עבודתו הקודמות של עובד רשות מקומית שעבר לתאגיד לפי הוראות פסקאות (1), (1א) ו-(2) – אנחנו מדברים כאן על אדם שסיים את העסקתו – ושבתקופת שירותו ברשות המקומות חל עליו הסדר פנסיה תקציבית, יחולו בשינויים המחויבים הוראות הסכם רציפות זכויות פנסיה בין הממשלה ובין מרכז שלטון מקומי מיום 22 ביולי 1976.

<נעה בן שבת: התאגיד ומרכז שלטון מקומי רשאים, באישור שר האוצר, לקבוע הסכם רציפות זכויות אחר שיחול על עובד כאמור.

<נעה בן שבת: צריך שיהיה עוד צד להסכם הזה?

<אורי אפלבום: כן.

<אורי אפלבום: כאן צריך להוסיף את ארגון העובדים היציג.

<מירה סלומון: קיבלתי את האישור עליו דובר בפסקה (6).

<מירה סלומון: כמובן הושמט ארגון העובדים היציג.

אלי אלאלוף: אבל בעיקרון הוא לא בסימן שאלה.

<מירה סלומון: לא.

יעקב מרגי: משרד האוצר, איך עובד לגבי מי שהיה ברשות מקומית בפנסיה תקציבית ועכשיו עובר לתאגיד?

יעקב מרגי: האם אפשר לעשות לו רצף זכויות?

<אורי אפלבום: הם יעשו ביניהם הסכם.

<אורי אפלבום: אנחנו מחילים על התאגיד את חוק הגמלאות דרך החוק הזה.

יעקב מרגי: מה יאמר ההסכם?

יעקב מרגי: אתם כאוצר תאפשרו לרשות המקומית כשהוא יפרוש מהתאגיד לקבל אותו כפנסיונר והם יתחשבנו עם התאגיד?

<אורי אפלבום: כן.

יעקב מרגי: כי התאגיד לא משלם פנסיה תקציבית.

<אורי אפלבום: אני אסביר.

<אורי אפלבום: יש שני מצבים.

<אורי אפלבום: עובד שסיים העסקתו ברשות המקומית לחלוטין.

יעקב מרגי: עזוב, זה שסיים, סיים.

<אורי אפלבום: הוא עובר לתאגיד.

יעקב מרגי: על זה אני מדבר.

<אורי אפלבום: הוא יעבור ברציפות זכויות לפי ההסכם שייקבע ביניהם.

יעקב מרגי: הוא פרש בגיל 67 מהתאגיד.

<אורי אפלבום: התאגיד ישלם לו את הקצבה מהקופה של התאגיד.

<אורי אפלבום: הרשות המקומית משפה אותו.

יעקב מרגי: במקרה הזה אני מופתע לטובה כי זה נגד התפיסה.

<אורי אפלבום: זה רק לגבי עובדים שהם כבר בפנסיה תקציבית.

יעקב מרגי: ברור.

יעקב מרגי: לא חשבתי אחרת.

<שי בירן: אדוני, לא קיבלת הבהרה לגבי הנושא השני.

<שי בירן: מה קורה אם עובד הוא בחלקיות משרה ועדיין יש לו פנסיה תקציבית.

<אורי אפלבום: אם עובד יעבור בחלקיות משרה, אין צורך בהסכם רציפות.

<אורי אפלבום: הרשות המקומית תהיה אחראית עליו והיא תשלם לו את החלק שלו לפי חלקיות משרה המשוקללת והתאגיד ישלם לו פנסיה תקציבית על החלק שלו.

<אורי אפלבום: זה יהיה בנפרד.

<אורי אפלבום: הוא יקבל כגמלאי שני תלושים, אחד מהרשות המקומית ואחד מהתאגיד.

<נעה בן שבת: בלי לגרוע מהוראות פסקאות (1) עד (8), המועצה לענף הלול או הרשות המקומית, לפי העניין, תעביר לתאגיד במועד המעבר של עובד שנסתיימו יחסי עבודתו עם המועצה לענף הלול או הרשות המקומית, לפי העניין, לתאגיד, את סך שווי הזכויות שצברו במועצה או ברשות למעט זכויות כאמור בפסקה (8) – אלה הזכויות של הפנסיה התקציבית לגבי תקופות העבר – בהתאם לנוסחה שכתובה על ידי גורם שיוסכם בין משרד האוצר לבין מרכז השלטון המקומי בשים לב למספר שנות העבודה שעבד במועצה או ברשות, התפתחות השכר וערך פדיון הזכויות הצפוי במועד הפרישה מהתאגיד.

<נעה בן שבת: מועד הפרישה העתידי מהתאגיד.

<לירז דמביץ כהן: אדוני, אם אפשר שלוש הערות לפסקה זו.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו נבקש למחוק את המלים "שנסתיימו יחסי עבודתו" מכיוון שאנחנו רוצים שהסעיף הזה יחול גם על כל עובד לפי פסקה (2א) כעובד רק בחלקיות משרה.

<לירז דמביץ כהן: זה יהיה: "מבלי לגרוע מהוראות פסקאות (1) עד (8), המועצה לענף הלול או הרשות המקומית, לפי העניין, תעביר לתאגיד במועד המעבר של עובד".

<נעה בן שבת: מדברים על עובד רשות מקומית ועובד המועצה לענף הלול.

<לירז דמביץ כהן: הערה שנייה.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו מבקשים שבמקום מרכז השלטון המקומי יבוא "הגוף היציג של מרבית הרשויות המקומיות".

<לירז דמביץ כהן: הערה אחרונה לעניין הזה.

<לירז דמביץ כהן: בסיפא של פסקה (9) אנחנו מבקשים להוסיף את המלים "תשלום זה יהווה תנאי למסירת הודעה של הרשות לפי סעיף 223".

<לירז דמביץ כהן: זאת אומרת שההודעה של הרשות שהיא רוצה להעביר את הפיקוח ממנה לתאגיד, תהיה העברה של התשלומים.

<לירז דמביץ כהן: שזה לא יהיה מנותק אחד מהשני.

<נעה בן שבת: השאלה איך הדבר הזה נעשה.

<נעה בן שבת: איך הדברים האלה מסתדרים.

<נעה בן שבת: כל התהליך של ההעברה של העובד וחישוב הזכויות שלו מותנה בכך שיש הודעה של הרשות.

<נעה בן שבת: זה הדבר שהתחיל את כל התהליך ואם אנחנו הולכים בכיוון הזה, כאילו לא התחלנו את כל התהליך ואז איך הגענו עד הלום?

<שי סומך: אני אחדד את השאלה שלך.

<שי סומך: אני מסכים.

<שי סומך: רק אחרי ההודעה אפשר לדעת שיש עובד שהסכים.

<שי סומך: אני לא מתנגד למה שאתם אומרים אבל צריך לבנות את זה בצורה שנועה בנתה קודם.

<נעה בן שבת: בנוסח שהונח כאן, אחד הדברים שהיה בו זה בעמוד 68 סעיף (2א) שאמר משהו ברוח הדברים שאת אומרת עכשיו.

<מירה סלומון: למעשה הוא הועתק מהסיפא.

<נעה בן שבת: אבל המשמעות היא שהרשות מוסרת הודעה מקדימה על כך שהיא מתכוונת להודיע על העברת העובדים שלה ואז מתחילים את כל התהליך של הצעה, מחשבים את הזכויות של העובד, מחזירים לרשות המקומית עם חשבון ואומרים שאם העובד שלך עובר, זה מה שזה עולה לו, ורק אז נכנסת ההודעה שלה לתוקף.

<נעה בן שבת: זה משהו שמתנה את תוקפה של ההודעה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש איזה הליך שמקדים.

<לירז דמביץ כהן: מקובל לגמרי.

<לירז דמביץ כהן: אם כך, נבקש להחזיר את סעיף (2א) מהנוסח הקודם ולשבץ אותו ב-(2ב) או היכן שהוועדה תמצא לנכון.

<נעה בן שבת: אבל המשמעות בפועל היא שאם הרשות לא משלמת, העובד לא יכול לעבור לתאגיד והוא נשאר עובד של הרשות.

<עלי בינג: כן, של הרשות המקומית.

<עלי בינג: נכון.

<לירז דמביץ כהן: אם הרשות המקומית רוצה להעביר, תתכבד ותעביר.

<נעה בן שבת: אם לא, היא נשארת עם העובד גם אם היא לא רוצה לעשות את הפיקוח הווטרינרי.

<עלי בינג: נכון.

<שי בירן: היא בעצם נשארת עם הפיקוח.

<עלי בינג: היא בפועל נשארת עם הפיקוח כי היא לא יכולה לבצע את ההודעה על מעבר הפיקוח.

<עלי בינג: חידוד נכון.

<מירה סלומון: בהמשך להערה של מר בירן, המשמעות של זה היא שמדובר ברשות מקומית שכנראה לא יכולה לשלם סכומים מסוימים.

<מירה סלומון: כלומר, היא בסוציו אקונומי נמוך ובבעיות כספיות כאלה ואחרות.

<מירה סלומון: היא לא תוכל להעביר את הפיקוח אלא תישאר עם הפיקוח בתחומה.

שולי מועלם-רפאלי: זה בדיוק החבל שאמרנו שאי אפשר לאחוז בשני קצותיו.

יעקב מרגי: הוא יבוא אלי לוועדה ואני אסביר לו מהיכן לקחת את הסכומים האלה.

שולי מועלם-רפאלי: זה נכון שאת צריכה להציג בפני הוועדה אבל השאלה מה.

שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר לאחוז את החבל משני קצותיו.

שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר לרצות להעביר ולא לרצות להעביר באותו הזמן.

עבדאללה אבו מערוף: ולא להעביר.

<מירה סלומון: לא.

<מירה סלומון: זה לרצות להעביר ולא להיות מסוגלים אולי לשלם.

שולי מועלם-רפאלי: זה בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: אז בואו נדבר על זה.

יעקב מרגי: נחכה לו עד שהוא יהיה מסוגל.

יעקב מרגי: אנחנו נמתין לו בסבלנות עד שהוא יהיה מסוגל.

<מירה סלומון: זאת שמירה על בריאות הציבור.

<מירה סלומון: אנחנו בכל זאת בוועדת הבריאות.

שולי מועלם-רפאלי: הכול נכון.

<נעה בן שבת: סעיף 223 מאפשר גם למנהל היחידה הווטרינרית להתערב ובעצם למנות במקרה שהרשות המקומית לא מציעה מספיק מועמדים לרופאים וטרינרים או לא מעסיקה – אולי צריך להגיד שאין לה מספיק מועמדים – הם צריכים לדאוג לבריאות הציבור, גם כאשר הרשות לא מסוגלת להעסיק את הרופאים הווטרינרים.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור שמצד אחד אסור להשאיר רשות מקומית לא מתפקדת.

אלי אלאלוף: מצד שני שתדע רשות מקומית שאין לה שיפוי על דברים שהייתה חייבת לעובד.

אלי אלאלוף: זה פשוט.

אלי אלאלוף: אי אפשר לחייב את התאגיד בדברים שלא קיבל עליו.

שולי מועלם-רפאלי: שהרשות צריכה לשלם עליהם.

<נעה בן שבת: אדוני, הנוסח שהכנו הוכן במהירות רבה ולכן הוא לא לגמרי סגור.

<נעה בן שבת: מה שמופיע כאן בפסקה (2א).

<נעה בן שבת: הרעיון הוא שבעצם ההודעה תיכנס לתוקף רק אחרי המסלול הזה שבאמת יודעים שמציעים את ההצעה, בודקים את הסכמת העובד, מגישים את החשבון לרשות ורק אז ההודעה בעצם נכנסת לתוקף ומתחילה לחייב.

<נעה בן שבת: צריך יהיה למצוא את הדרך לכתוב את זה.

<שי סומך: שתי הערות.

<שי סומך: האחת, ההודעה היא לפי סעיף 223(א) ולא לפי 222, כפי שכתוב.

<שי סומך: ההערה השנייה - הסוגיות הן לפי פסקה (9) ולא (8).

<נעה בן שבת: בסעיף קטן זה - "הוראות מגבילות" – כל אחת מאלה: הוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 23 לחוק התקציב לשנת הכספים 1982, התשמ"ב-1982.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1983, התשמ"ג-1983.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1984, התשמ"ד-1984.

<נעה בן שבת: "הסדר פנסיה תקציבית" – הסדר תשלומים המשולמים למי שפרש מרשות מקומית מדי חודש בחודשו באופן רציף, לפי הסכם, מקופת הרשות המקומית, במשך כל ימי חייו, ולאחר מותו – לשאירו, והכול בכפוף להוראות מגבילות.

<נעה בן שבת: "עובד המועצה לענף הלול" – מי שערב פרסומו של פרק זה, היה עובד של המועצה שהוקמה לפי חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ"ד-1963, עסק באותו מועד בפיקוח וטרינרי, ומינויו אושר בידי מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

<נעה בן שבת: "עובד רשות מקומית" – רופא וטרינר שערב פרסומו של פרק זה היה עובד רשות מקומית והתקיים בו במועד האמור אחד מאלה: ביצע פיקוח וטרינרי על בית מטבחיים, בית שחיטה לעופות, מפעל שאושר לייצוא, או בית קירור כאמור, או מחסן, ומינויו אושר בידי מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, או שביצע פיקוח וטרינרי על מפעל בשר או על בית קירור (בסעיף קטן זה – עובד רשות מקומית במפעלים).

<נעה בן שבת: את המילים "או מחסן" לדעתי צריך להוריד.

<שי סומך: כן.

<נעה בן שבת: ביצע פיקוח וטרינרי בשווקים (בסעיף קטן זה – עובד רשות מקומית בשווקים).

<נעה בן שבת: כאן צריך להגדיר עובד רשות מקומית בשווקים.

<ענת מימון: יש לנו הסתייגות להגדרה של עובד רשות מקומית.

<ענת מימון: הסתייגות של מרצ ושל הרשימה המשותפת הם מבקשים שעובד רשות מקומית יהיה רק העובד שעושה פיקוח וטרינרי בשווקים ושפסקה (1) לגבי הפיקוח במפעלים תימחק.

<נעה בן שבת: זה היה הנוסח הקודם של ההוראה הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: לדעתי זה לא בנוסח החדש.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: נגד ההסתייגות – פה אחד

עבדאללה אבו מערוף: זה שונה ולכן אפשר להוריד אותה.

אלי אלאלוף: ההסתייגות לא התקבלה.

<לירז דמביץ כהן: פסקה (9א) שמופיעה אצלך.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו מבקשים לשנות אותה.

<נעה בן שבת: בגלל שהכול נעשה ברגע האחרון, לי נמסר ביד נוסח שהודפס.

<נעה בן שבת: כאן פתאום אומרים לי שיש סעיף חדש.

<לירז דמביץ כהן: זה הנוסח שחולק על ידי הוועדה.

<נעה בן שבת: אני לא יודעת איך הוא חולק, אבל הוא לא נמצא אצלי ביד.

אלי אלאלוף: אנחנו מתייחסים רק לנוסח שמוקרא על ידי נעה.

אלי אלאלוף: כל שאר הדברים לא קיימים.

אלי אלאלוף: אם היא לא קראה, הוא לא כלול.

אלי אלאלוף: שמענו את הנוסח של נעה וזה הנוסח שמחייב אותנו.

<נעה בן שבת: יש כאן נוסח שמציע אבל, אדוני, אני חושבת שזה לא בסדר כי יש כאן נוסח.

<נעה בן שבת: אנחנו אמרנו שאם לא העבירה הרשות את הסכומים לתאגיד, אז יראו כאילו שהיא לא מסרה את ההודעה.

<נעה בן שבת: עכשיו מבקשים שנכניס עוד סעיף.

<נעה בן שבת: לא רק שיש מנגנון גבייה פנימי בתוך ההוראות שאתם הכנסתם אותו בנוסח ואתם הקראתם אותו עכשיו אלא אתם רוצים שייכנס עוד מנגנון גבייה שאומר ש"אם המועצה לענף הלול או רשות מקומית לא העבירה את הסכומים לפי פסקה (9) כולם או חלקם, בשיעורים ובמועדים שנקבעו לפי פסקה זו מכל סיבה שהיא, יפחית החשב הכללי במשרד האוצר מההקצבות המועברות מתקציב המדינה למועצה לענף הלול או לרשות מקומית ככל שהן מועברות סכומים השווים לסכומים שעל המועצה לענף הלול או לרשות המקומית לפי העניין להעביר לפי פרק זה".

<נעה בן שבת: כל אחת מהאפשרויות היא בסדר, אבל להביא גם את זה וגם את זה, לא.

יעקב מרגי: אי אפשר גם וגם.

<עלי בינג: אני אנסה להסביר.

<עלי בינג: יש רופאים רשותיים שעושים את הפיקוח בנקודות הקצה, בבדיקות המשנה, ועליהם באמת נתנו את הדעת ונתנו פתרון ראוי.

<עלי בינג: מעבר לכך, יש רופאים רשותיים שעושים את הפיקוח במפעלים.

<עלי בינג: בנוגע אליהם אי אפשר להתנות את המעבר כי בעתיד הפיקוח יהיה במפעלים רק על ידי התאגיד.

<עלי בינג: לכן הסעיף הזה בא לתת את המענה לרופאים הללו שגם עבורם הרשות המקומית צריכה להעביר כספים.

<נעה בן שבת: אני מציעה להסתפק במנגנון של (9א) ולא ללכת למנגנון הזה של התניה.

<נעה בן שבת: זה מאוד מאוד מסובך.

אלי אלאלוף: אני עוד לא הבנתי.

<עלי בינג: אני אנסה להסביר שוב.

<עלי בינג: אנחנו במנגנון שהתנינו קודם אמרנו שרשות מקומית שרוצה להעביר את הפיקוח בנקודות הקצה, היא חייבת לשפות בגין הזכויות של העובד כדי שהעובד לא ייפגע.

<עלי בינג: מעבר לכך יש את הרופאים שמועסקים במפעלים.

<עלי בינג: הרופאים שמועסקים במפעלים, ביום שמוקם התאגיד, לא יוכלו יותר להיות מועסקים על ידי הרשות המקומית ואנחנו לא יכולים להתנות את זה ואנחנו גם לא רוצים להתנות את זה.

<עלי בינג: לכן הרופאים הללו יועסקו על ידי התאגיד.

<עלי בינג: הזכויות של העובד, אנחנו לא רוצים לפגוע בהן ולכן התאגיד יהיה מחויב בכל הזכויות של העובדים.

<עלי בינג: כדי שהתאגיד לא יפיל את זה על האגרות ואנחנו לא נצטרך לשלם יותר אגרות עבור הזכויות של העובדים, אנחנו מצפים שהרשויות המקומיות יעבירו את החלק שלהן.

<עלי בינג: על מנת להבטיח את זה, הוספנו את הסעיף הזה כדי שהסעיף הזה יבוא במקרה שבו הרשות המקומית בעצם לא משפה את התאגיד על החלק שלה.

<עלי בינג: הסעיף הזה אומר שבמידה והרשות המקומית לא משפה את התאגיד על החלק שלה, השלטון המרכזי יוכל לקזז מסכומים שהוא מעביר לרשות המקומית את שהיא חייבת לפי חוק לתת לתאגיד עבור העובד.

<נעה בן שבת: תבטלו את ההתניה.

<עלי בינג: המבנה הזה לא מספיק טוב.

<עלי בינג: הייתי מעדיף את ההתניה.

שולי מועלם-רפאלי: אתה רוצה לעשות את הכלי הזה על שני סוגי העובדים?

<עלי בינג: לא.

<אבי שפירא: תפצלו את העניין הזה.

שולי מועלם-רפאלי: הם פיצלו.

<עלי בינג: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

<עלי בינג: אני יכול להסביר?

אלי אלאלוף: אני מודיע לך שזה לא יעבור.

אלי אלאלוף: אי אפשר כאן פעמיים.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: זה לא פעמיים.

יעקב מרגי: אני חשבתי שזה פעמיים.

אלי אלאלוף: ההסכם היה שכאשר העובד עובר, במעבר שלו הרשות או מועצת הלול מעבירה את כל הסכומים.

יעקב מרגי: ואם הרשות לא מעבירה?

אלי אלאלוף: אז לא מקבלים את העובד.

שולי מועלם-רפאלי: אבל זה עובד מסוג אחר.

שולי מועלם-רפאלי: זה עובד מסוג שני.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא עובד שיכול להישאר ברשות.

יעקב מרגי: לך יש עניין שהתאגיד יקום ויעבוד.

יעקב מרגי: נכון?

<עלי בינג: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: זה עובד שלא יכול להישאר ברשות.

שולי מועלם-רפאלי: יש כאן בעצם שני סוגי עובדים שצריך לכל אחד מהם סוג אחר של מעבר של הזכויות.

אלי אלאלוף: המנגנון שאתה שם מתי שאתה רוצה את היד בכיס של האחר, לא מקובל.

יעקב מרגי: הוא בעייתי.

יעקב מרגי: אולי אני כראש רשות לא בא לי על התאגיד ולא רוצה להעביר את העובדים אלא אני רוצה שהוא יישאר אצלי ויעבוד אצלי ולכן אני לא מעביר אותו.

יעקב מרגי: ברגע שאני לא מעביר, אתה נתת לו בחוק את זה שהוא נשאר עובד רשות.

<עלי בינג: אם הוא עובד במפעלים, הוא לא יכול.

<נעה בן שבת: הוסבר קודם מה יהיו התוצאות כאשר רשות מקומית אצלה נשאר עובד והיא לא יכולה להחזיק אותו וזה רק בגלל שהיא לא יכולה לשלם.

<נעה בן שבת: לא עדיף המצב שבו יתמודד החשב הכללי בדרך הזאת, בדרך כל קיזוזים עם הרשות המקומית ולא להשאיר את המצב הזה שנפגע הפיקוח הווטרינרי כי התאגיד גם צריך לשלוח עובדים ולמלא את מקומם ברשות המקומית.

שולי מועלם-רפאלי: איזה פתרון את יכולה להציע?

<נעה בן שבת: להשאיר את הסעיף הזה, סעיף (9א), של אפשרות קיזוז מול הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: זאת אפשרות שלא מתנה את המעבר והיא מביאה לתוצאה מבחינת הפיקוח הווטרינרי.

<עלי בינג: הקיזוז מבחינתנו הוא לא מנגנון אידיאלי.

<עלי בינג: יש הרבה רשויות שלא מקבלות מענקים.

<עלי בינג: אנחנו לא חושבים שהוא נותן מענה מספק לתאגיד עקב החבות שהוא נושא בה בגלל החובות לעובדים.

<עלי בינג: הוא גם לא רלוונטי מול המועצה.

<עלי בינג: זאת אומרת, הבעיה שלנו היא שהוא לא נותן מענה מספק ולכן עשינו את ההתניה האת שהוסכמה על חברי הכנסת קודם, שבעצם רשות מקומית שרוצה להעביר, היא צריכה לשפות את התאגיד בגין הסכומים שהרשות המקומית חייבת לעובד.

<עלי בינג: אין כאן סכומים שהם מעבר.

<עלי בינג: אנחנו מדברים על סכומים שהרשות המקומית חייבת לעובד.

<עלי בינג: בנוגע לרופאים במפעלים, אי אפשר להתנות את זה ולכן אנחנו רוצים לתת איזשהו כלי, כלי מסוים, כלי חלקי.

<נעה בן שבת: אתם כתבתם כאן שני כלים במהלך ההתפתחות של הכלי הזה.

<נעה בן שבת: בהתחלה שמו לכם וטו על הכלי של ההודעה.

<עלי בינג: פקודת מס הכנסה.

<נעה בן שבת: של ההתניה.

<נעה בן שבת: ההתניה הזאת מפריעה לעובד לעבור ולעשות את הבחירה החופשית שלו וגם מפריעה לרשות המקומית לקבוע את המדיניות שלה כי הרשות המקומית רוצה להעביר את העובדים אבל היא לא יכולה להעביר את העובדים בגלל שאתם אומרים לה קודם תשלמי ואז תעבירי את העובדים.

<נעה בן שבת: נפגע מזה הפיקוח הווטרינרי.

<נעה בן שבת: אז הוצע הכלי החלופי.

<נעה בן שבת: עכשיו אתם לוקחים את שני הכלים גם יחד, זה שקודם עלו על הבעיות שלו וגם הכלי החלופי ואתם מבקשים להפעיל את שניהם ביחד.

<נעה בן שבת: אני חושבת שזה מוגזם.

<עלי בינג: אני אנסה להסביר.

<עלי בינג: קודם כל, ההתניה לא פוגעת ברשות המקומית.

<עלי בינג: אם הרשות המקומית רוצה להעביר, תתכבד ותשלם את מה שהיא חייבת לעובד.

<עלי בינג: העובד לא נפגע מזה.

<עלי בינג: הרצון של העובדים מלכתחילה היה להישאר ברשות המקומית.

<עלי בינג: אין כאן פגיעה בעובדים.

<עלי בינג: זה גם נעשה בתיאום עם העובדים ולא נכפה כאן שום דבר.

<עלי בינג: הכול בתיאום ובהסכמה.

<עלי בינג: בנוגע לרופאים במפעלים.

<עלי בינג: שוב, כדי שהתאגיד לא יצטרך לשאת בעלויות שהוא לא חייב בגינן, העלויות האלה הן חובות של הרשות המקומית כלפי העובדים.

<עלי בינג: על מנת שהתאגיד יוכל לשלם את החובות האלה, אם היינו יכולים לוודא שהרשות המקומית מעבירה את זה, היינו מוודאים אבל אין לנו יכולת לוודא.

<עלי בינג: מכיוון שאת העובדים במפעלים אנחנו לא יכולים להתנות, אנחנו רוצים לתת כלי אחר.

<עלי בינג: בוודאי הוא כלי חלקי.

<עלי בינג: רצינו לעשות את זה דרך פקודת מסים אבל הבנו שמשרד המשפטים מתנגד כי זה כלי דרקוני מדי ולכן לקחנו כלי שהוא כלי יותר מידתי וגם זה נעשה בתיאום גם עם ההסתדרות וגם עם מרכז שלטון מקומי.

<עלי בינג: אני חושב שזה כלי מידתי שנועד לסייע לתאגיד.

<עלי בינג: כל המטרה היא לשמור על זכויות העובדים כדי שהם לא ייפגעו.

אלי אלאלוף: יש עניין של דו-סטריות בכל הדברים.

אלי אלאלוף: כאן השלטון המרכזי, ברגע שהוא מחליט, הוא שם את היד.

יעקב מרגי: לא הוא החליט.

יעקב מרגי: הקושי של הרשות המקומית הביא לכך.

<עלי בינג: זה רק אם הרשות המקומית לא שילמה את מה שהיא חייבת לפי דין.

שולי מועלם-רפאלי: אם ממילא זה רופא במפעל שהוא עובר לתאגיד וזה שומר על הזכות שלו, כי אחרת מאיפה יבוא הכסף?

רועי פולקמן: צריך לראות שרצף הזכויות שלו לא ייפגע.

שולי מועלם-רפאלי: מאיפה יבוא הכסף?

שולי מועלם-רפאלי: זה נראה לי מידתי.

<עלי בינג: כאמור, אנחנו הצענו בהתחלה את פקודת המסים אבל הסבירו לנו שזה דרקוני מדי ושזה יפגע ברשויות המקומיות.

אלי אלאלוף: מאיפה תיקח את הכסף?

<לירז דמביץ כהן: הכסף יילקח רק מרשויות שמקבלות.

אלי אלאלוף: מאיזה תקציב?

אלי אלאלוף: תקציב חינוך?

אלי אלאלוף: רווחה?

<עלי בינג: לא.

<עלי בינג: למיטב הבנתי הסכומים הם ממענקי איזון.

אלי אלאלוף: ואם הרשות לא מקבלת מענקי איזון?

<עלי בינג: אז יש לנו בעיה.

רועי פולקמן: זה שוט שלא אמורים להשתמש בו כי הרשות המקומית אמורה לשלם לעובד.

יעקב מרגי: אני הראשון שאילצתי את האוצר לעשות זאת.

יעקב מרגי: רשות שלא העבירה לתקציבי הדת, היינו מקצצים לה ממענקי האיזון.

רועי פולקמן: זה לא אמור לקרות.

<עלי בינג: אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שהרשויות המקומיות ישלמו את חלקן.

יעקב מרגי: אדוני, אני לא נבהל מזה.

שולי מועלם-רפאלי: גם אני לא.

<נעה בן שבת: למרות שלא מונף כאן שוט אחד אלא מונפים כאן שני שוטים.

<עלי בינג: אבל למקרים שונים.

יעקב מרגי: השני הוא לא שוט.

שולי מועלם-רפאלי: השני הוא לא מונף.

שולי מועלם-רפאלי: אם הרשות המקומית לא רוצה להעביר אותם, היא לא מעבירה אותם.

<עלי בינג: מדובר על שני מקרים שונים.

<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שברירת המחדל הייתה - - -

אלי אלאלוף: נשאר לנו לשכנע אותך.

<נעה בן שבת: לא, אדוני, אני רק רוצה להעיר שברירת המחדל הייתה שהתאגיד הוא זה שמעסיק את כל העובדים וכל העובדים מועברים אליו.

<נעה בן שבת: כנראה ראו בזה יתרון בזה שהעובדים יעברו לתאגיד וכעת אנחנו שמים חסמים על הדרך של העובדים לעבור לתאגיד.

<נעה בן שבת: השאלה אם זה מה שרוצים לעשות.

עבדאללה אבו מערוף: אבל זה לא פוגע בעובד.

שולי מועלם-רפאלי: לגבי הרופאים במפעלים נשארו עם ההחלטה.

<עלי בינג: בדיוק.

אלי אלאלוף: למה השלטון המקומי לא מדבר?

<עלי בינג: כי זה הוסכם אתו.

<לירז דמביץ כהן: אנחנו באים בהסכמה.

<לירז דמביץ כהן: יצאנו קודם החוצה ודיברנו על הסעיפים האלה.

<לירז דמביץ כהן: אדוני, אם יורשה לי לקרוא נוסח יותר מדויק שתואם את חוק יסודות התקציב.

<לירז דמביץ כהן: סעיף (9א): "מבלי לגרוע מדרכי גבייה אחרות הנתונות למדינה" - - -

<נעה בן שבת: אדוני, לא רק השוט הזה אלא גם כל השוטים שמוזכרים בכל המקומות, שמבלי לגרוע מכל הסמכויות.

שולי מועלם-רפאלי: אז תבטלו את זה.

יעקב מרגי: אם אין לכם משהו אחר.

שולי מועלם-רפאלי: אם זאת אמירה כללית, תעזבי אותה.

שולי מועלם-רפאלי: תתחילי מהסעיף הרציני.

<לירז דמביץ כהן: הסעיף הזה נותן לי מענה רק כלפי אותן רשויות שמקבלות מענקי איזון.

אלי אלאלוף: אני עוד לא הצלחתי להבין מה רצית.

<לירז דמביץ כהן: אני אנסה שוב.

<לירז דמביץ כהן: פסקה (9א): "מבלי לגרוע מדרכי גבייה אחרות הנתונות למדינה לפי כל דין, לא העבירה רשות מקומית את הסכומים לפי פסקה (9), כולם או חלקם, בשיעורים ובמועדים שנקבעו לפי אותה פסקה, יפחית החשב הכללי במשרד האוצר מכל סכום שהממשלה חייבת לרשות מכל סיבה שהיא, למעט חוב מס, סכומים השווים לסכומים שעל הרשות המקומית להעביר לפי פרק זה ויעבירם לתאגיד".

אלי אלאלוף: מכל סיבה שהיא?

יעקב מרגי: מה זה מכל סיבה שהיא?

יעקב מרגי: רק על זכויות עובדים.

שולי מועלם-רפאלי: רק על הרופאים במפעלים ורק על זכויות שלהם.

<לירז דמביץ כהן: זה לפי פסקה (9) – "כולם או חלקם בשיעורים ובמועדים שנקבעו לפי פסקה זו".

אלי אלאלוף: רשות שלא מעבירה את הכסף, זה אומר שהיא עם בעיות.

<עלי בינג: לא תמיד.

<לירז דמביץ כהן: היא אמורה להעביר את הכסף.

<לירז דמביץ כהן: נקודת המוצא היא שהיא צריכה להעביר.

יעקב מרגי: ראש התאגיד לא בא טוב בעיני ראש העיר, הוא לא יעביר.

יעקב מרגי: אנחנו חיים את זה.

אלי אלאלוף: ייקחו כסף מהתחום של חינוך או של הרווחה?

אלי אלאלוף: מה קרה לכם?

יעקב מרגי: אני מבין שנגענו בנקודות הרגישות שלך, אבל בגדול ראש רשות שלא חס על זכויות עובדיו או מתעלם, אני חושב שצריך לקחת ממנו.

יעקב מרגי: אין מה לעשות.

עבדאללה אבו מערוף: איפה המקור שתשלם לעובד הזה?

אלי אלאלוף: מה אומר משרד הפנים?

שולי מועלם-רפאלי: את המשפט "בלי לגרוע", את מורידה.

שולי מועלם-רפאלי: המשפט הזה לא יכול להיות.

<לירז דמביץ כהן: קיבלתי את הערת משרד המשפטים: "מבלי לגרוע מדרכי גבייה אחרות הנתונות לתאגיד".

<ענת מימון: מבלי לגרוע מדרכי גבייה של התאגיד, את קובעת אפשרות גבייה של המדינה?

<לירז דמביץ כהן: המדינה תעביר לתאגיד.

<לירז דמביץ כהן: מבלי לגרוע מדרכי גבייה אחרות הנתונות לתאגיד לפי כל דין, לא העבירה רשות מקומית את הסכומים לפי פסקה (9) כולם או חלקם בשיעורים ובמועדים שנקבעו לפי פסקה זו, יפחית החשב הכללי במשרד האוצר מכל סכום שהממשלה חייבת לרשות מכל סיבה שהיא" - זאת אומרת, אם יש לממשלה חוב לרשות מאיזושהי סיבה, אני אפחית את זה למעט חוב מס שמוחרג – "סכומים השווים לסכומים שעל הרשות המקומית להעביר לפי פרק זה" ואני אעביר את אותו כסף במקום לרשות, לתאגיד.

<נעה בן שבת: אפשרויות הגבייה של התאגיד נקבעו בתפקידים שלו.

<נעה בן שבת: אפשרות הגבייה שלו היא רק תשלומים ואגרות שהוגדרו כאגרות שנגבות לפי החוק הזה.

<לירז דמביץ כהן: נוריד את הרישא.

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: תורידי את הרישא.

יעקב מרגי: איך המנגנון?

יעקב מרגי: איך זה יתבצע?

יעקב מרגי: מאיפה החשב הכללי יודע מה הסכומים שהרשות אמורה לשפות.

יעקב מרגי: הרשות צריכה לשפות את התאגיד.

יעקב מרגי: איך יעבור המידע?

יעקב מרגי: איך זה יהיה?

יעקב מרגי: איך החשב הכללי אמור לקבל את המידע על הסכום שהרשות הייתה אמורה לשפות?

<עלי בינג: בסופו של דבר יש מנגנון מוסכם בסעיף (9) שיהיה גורם מוסכם שיקבע כמה כל רשות מקומית חייבת לתאגיד בגין העובדים שעברו מאותה רשות לתאגיד.

אלי אלאלוף: מי זה הגוף המוסמך?

<עלי בינג: לא קבענו.

<עלי בינג: רשמנו בחוק גורם שהוסכם בין משרד האוצר לבין הארגון שמייצג את מרבית הרשויות המקומיות.

יעקב מרגי: אתה תוסיף לו במטלות שלו לעדכן את החשב הכללי בסכומים?

<עלי בינג: התאגיד יעדכן את החשב הכללי ככל שהרשות המקומית לא שילמה את הסכום שהוסכם עליו.

<לירז דמביץ כהן: אם תהיה בעיה, התאגיד יציף אותה.

<עלי בינג: אגב, המנגנון הזה כבר קיים בכבאות.

יעקב מרגי: הוא קיים גם בשירותי הדת.

אלי אלאלוף: אני לא אוהב את הדיונים שאתם עושים בלי הוועדה.

אלי אלאלוף: אחר כך אתם באים עם מוצר מוגמר ואתם מביכים אותנו ולא עוזרים לנו לפתור את הבעיה.

<לירז דמביץ כהן: אדוני, אנחנו מתנצלים.

אלי אלאלוף: שני הצדדים.

אלי אלאלוף: זאת לא פעם ראשונה שאתם עושים את זה.

<עלי בינג: אתה צודק.

אלי אלאלוף: אם זה היה לפי הרגש שלי, אתם עפים מכאן טוטלית עם ההצעות שלכם.

אלי אלאלוף: שניכם.

אלי אלאלוף: אפשר לדעת מה אתם רוצים לסכם?

יעקב מרגי: הרישא ירדה?

<לירז דמביץ כהן: הרישא ירדה.

<מירה סלומון: בסיפא של הסעיף החדש בפסקה (9), אנחנו נבקש להוסיף.

<מירה סלומון: הדיון שנעשה כאן לעניין פסקה (9א), אנחנו מאוד מעריכים ומודים לוועדה שבחנה את הנושא הזה והגיעה לאן שהגיעה.

<מירה סלומון: אין מה להגיד.

<מירה סלומון: אבל אנחנו בכל זאת רוצים רגע להעיר לעניין הסיפא בפסקה (9).

<מירה סלומון: צריך להוסיף בה בסוף שאין בפסקאות (1) עד (8) כדי להקנות לעובד כפל תשלום או כפל זכויות מעבר למה שהיה מגיע לו אלמלא המעבר לתאגיד.

<מירה סלומון: זה מכיוון שיש כאן גם אפשרות לפיצול וגם אפשרות להעברה מלאה.

<מירה סלומון: כדי להבהיר את הנקודה הזאת, אין בזה כפל.

<עלי בינג: מקובל.

אלי אלאלוף: אלה לא דברים מובנים מאליהם?

אלי אלאלוף: צריך לכתוב אותם?

אלי אלאלוף: מישהו מעודד כפל תשלומים?

<עלי בינג: שיהיה ברור.

<נעה בן שבת: בפסקה (6), תיקון.

<נעה בן שבת: כיוון שאנחנו מחזירים את פסקה (2)(א) לגבי מצב שהעובד נשאר עובד גם בחלק מהמשרה שלו ברשות - - -

<מירה סלומון: כבר אמרתי לפרוטוקול שזה אושר אצלנו.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: צריך אז להתייחס לנושא של חלקיות המשרה שלו.

<נעה בן שבת: הזכויות שלו מחושבות גם בהתאם להיקף המשרה כמו שנאמר, כפי שאושר על ידי משרד הבריאות.

<נעה בן שבת: העברה של עובד רשות מקומית ושל עובד המועצה לענף הלול אל התאגיד לפי סעיף קטן זה תיעשה על אף האמור בסעיף 32מז(א) לחוק הרופאים הווטרינרים.

<נעה בן שבת: שם הוגבל שיא כוח האדם וכאן אומרים שהעברת הרופאים הווטרינרים נעשית על אף המגבלה של שיא כוח האדם.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, היא תתאפשר למרות המגבלה.

<אבי שפירא: בפסקה (11), למיטב הבנתי צריך להיות סעיף 32מז(ה) שמדבר על המגבלה של כוח אדם.

<נעה בן שבת: אני אבדוק את הסעיף אבל הכוונה היא לאותה מגבלה של שיא כוח אדם.

<נעה בן שבת: (יז) על אף האמור בסעיף 32לט לחוק הרופאים הווטרינריים, כנוסחו בסעיף 322 לחוק זה, מי שמונה, ערב יום התחילה – צריך להיות ערב פרסומו של חוק זה - לבצע פיקוח וטרינרי על מזון מן החי על פי החיקוקים שבתוספת הראשונה לחוק האמור, לא יידרש לעמוד בדרישה בפרט 1 בחלק א' לתוספת השנייה לאותו חוק, והוא יהיה רשאי להשלים את הדרישה בפרט 2 בחלק א' לתוספת השנייה כאמור בתוך שלוש שנים מיום תחילת הפיקוח הווטרינרי.

<אבי שפירא: גם כאן לדעתי צריכים להיות שני סעיפים שהם אותו דבר.

<אבי שפירא: כלומר, ההפניות לדעתי לא נכונות.

<אבי שפירא: שפרט 1 בחלק א', זה צריך להיות מי שלא יידרש בדרישה בפרט 2 בחלק א', יידרש תוך שלוש שנים להשלים.

<נעה בן שבת: הכוונה היא שהוא יוכל להשלים את ההכשרה שלו.

<נעה בן שבת: הוא יכול להיות פקח וטרינרי אבל הוא לא יוכל להיות רופא וטרינר לעניין החוק הזה.

<נעה בן שבת: כמובן הוא רופא וטרינר כי הוא רופא מורשה, אבל הוא יצטרך להשלים את הדרישה הזאת בתוך שלוש שנים.

<אבי שפירא: לדעתי בשני המקרים צריך להיות פרט 2 בחלק א'.

<אבי שפירא: זה מי שלא סיים את קורס הרקע בבריאות הציבור, יכול להשלים.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: הוא רופא וטרינר אבל הוא לא סיים עדיין את קורס הרקע.

<אבי שפירא: נכון, ואז תוך שלוש שנים הוא צריך להשלים אותו.

<נעה בן שבת: (יח) לעניין סעיף 32לט והתוספת השנייה לחוק הרופאים הווטרינרים, כנוסחו בסעיף 322 לחוק זה יראו רופא וטרינר שעבר קורס רקע בבריאות הציבור ערב תחילתו של פרק ו'1 לחוק האמור, כאילו עמד בדרישות לעניין קורס רקע הקבוע בתוספת השנייה לחוק האמור.

<נעה בן שבת: אנחנו בעצם מאפשרים לעבור, כדי שלא יהיה קורס רקע אחד.

<נעה בן שבת: (יח1) רופא וטרינר שמועסק ערב פרסומו של פרק זה ברשות מקומית, וביצע פיקוח וטרינרי בשווקים לרבות בדיקות משנה ערב יום תחילתה של תקופת המעבר כהגדרתו בסעיף 254, יראו אותו כאילו עמד בתנאי הכשירות לפי סעיף 32לט והתוספת השנייה לחוק הרופאים הווטרינרים.

<נעה בן שבת: זה מישהו שכבר היה מועסק ברשות המקומית ערב פרסומו של החוק וביצע פיקוח וטרינרי ערב תחילתה של תקופת המעבר - זאת אומרת, עוד תשעים ימים – יראו אותו כאילו עמד בתנאי הכשירות של סעיף 32לט למרות שיכול להיות שהוא לא עמד בהם.

<נעה בן שבת: (יט) רופא וטרינר שהיה מוסמך לבצע פיקוח וטרינרי במפעלים ערב חוק זה, ייחשב כאילו עמד בתנאי הכשירות לפי סעיף 32לט והתוספת השנייה לחוק הרופאים הווטרינרים והוסמך בידי מנהל היחידה הווטרינרית לעניין סעיף 221.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, רואים את מי שכבר היום עוסק בפיקוח הווטרינרי כאילו קיבל הסמכה.

<נעה בן שבת: הוא לא יצטרך לחזור אליכם כדי לקבל הסמכה.

<נעה בן שבת: (כ) על אף האמור בסעיף 219, מנהל היחידה הווטרינרית רשאי, במקרים מיוחדים, למנות רופא וטרינר מבין עובדי רשות מקומית אשר יהיה מוסמך לבצע פיקוח וטרינרי במפעלי בשר המצויים בתחום הרשות המקומית, אם התקיימו כל אלה, והוראות סעיף 247 או 248(2), לפי העניין, יחולו בשינויים המחויבים על רופא וטרינר שמונה כאמור:

<נעה בן שבת: ערב פרסומו של פרק זה הרופא הווטרינר היה עובד של הרשות המקומית וביצע פיקוח וטרינרי הן במפעל בשר או במפעל לשחיטת בשר והן בשווקים.

<נעה בן שבת: הפיקוח הווטרינרי בשווקים מתבצע בידי עובדי הרשות המקומית.

<נעה בן שבת: הרשות המקומית הסכימה להעסיק את הרופא הווטרינר במפעל בשר או במפעל לשחיטת בשר שבתחומה והרופא הווטרינר נתן הסכמתו למינוי לפי סעיף קטן זה.

<שי סומך: כמה תיקונים.

<שי סומך: בשורה הראשונה צריך לומר "או מנהל השירותים הווטרינרים".

<שי סומך: בשורה השלישית, במפעלי בשר, "או במפעלים לבשר גולמי".

<שי סומך: בפסקה (3), במקום "לשחיטת בשר" צריך להיות "מפעל לבשר גולמי".

<נעה בן שבת: 335.

<נעה בן שבת: (ב) תקנות ראשונות לפי סעיף 218א יובאו לאישור הועדה עד ליום תחילתו של סימן ח'.

<נעה בן שבת: אלה התקנות לעניין הוואן-סל, בגלל הבהלה שהייתה בנושא הזה.

<נעה בן שבת: יש תקנות נוספות אחרות באותו סעיף, אבל כבר הצבענו עליהן.

<ענת מימון: אפשר להצביע על סעיפים 334 ו-335.

<אלי גורדון: לגבי (2)(א), אני רוצה להבין מה הנוסח וגם לגבי (3).

אלי אלאלוף: קראנו את זה.

אלי אלאלוף: בארבע עיניים יגידו לך.

שולי מועלם-רפאלי: הסמכנו את הייעוץ המשפטי של הוועדה לעשות כל דבר שנדרש ביחס לנוסח.

אלי אלאלוף: בקשה מאוד חשובה למשרד הבריאות והיא לעשות מעקב והערכה על התלונות שאתם מקבלים לפחות בחמש השנים הראשונות כדי לדעת מה קורה.

אלי אלאלוף: כרגע אנחנו עבדנו מספיק על התאגיד ואני מבקש, לאור העבודה שתיפול עליכם, והיא תהיה כבדה, ויגיעו תלונות ואולי יהיו נכונות, אנחנו רוצים לבקש ממשרד הבריאות לתת לנו דיווח במשך חמש שנים לגבי התלונות שהוגשו ונמצאו נכונות.

<אלי גורדון: בתחום הבשר.

אלי אלאלוף: בכלל.

אלי אלאלוף: בחוק הזה עסקנו בבשר.

אלי אלאלוף: אני מציע שאפילו תביאו את זה לישיבה הראשונה למעקב כדי שיתאפשר לנו לראות אם זה טוב או לא טוב.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה מאוד חשוב שהחוק הזה שנוגע לשמונה מיליון תושבי המדינה, שיהיה לו מעקב והערכה מקצועית.

אלי אלאלוף: הייתי רוצה שבזמנכם, לקראת הישיבה הראשונה שתהיה במושב הבא, תבואו עם תכנית הערכה לגבי התלונות שהגיעו ונמצאו נכונות.

<אלי גורדון: אין בעיה.

<אלי גורדון: גם היום אנחנו עושים את זה.

<אלי גורדון: צריך להבין שמספר תלונות לא נותן מענה לא לכאן ולא לכאן.

<אלי גורדון: אנחנו ננסה לעשות ונדווח.

אלי אלאלוף: זה מאוד חשוב לנו.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על סעיפים 334 ו-335.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור סעיפים 334 ו-335?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הסעיפים – פה אחד

אלי אלאלוף: הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: אפשר להצביע על החוק כולו.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור פרק ז' (הגנה על בריאות הציבור (מזון)) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד הצעת החוק – פה אחד

אלי אלאלוף: החוק אושר פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה לכולם.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה.

שולי מועלם-רפאלי: יישר כוח גדול ליושב ראש הוועדה.

<אלי גורדון: אני רוצה לומר תודה שבסבלנות עבר אתנו סעיף סעיף והתמקד בכל הסעיפים.

שולי מועלם-רפאלי: ולשתי היועצות המשפטיות, תודה.

<אלי גורדון: תודה ליועצות המשפטיות על הסבלנות ועל השעות הרבות של עבודה.

אלי אלאלוף: תודה רבה.