ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 201, 2016-03-15 09:00

דב חנין: בוקר טוב.

דב חנין: היום ה-15 במרץ 2016 ואנחנו מתחילים את יום העבודה שלנו בדיון בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון מס' 5) (מתן מידע לשוכר בדיור ציבורי), התשע"ה-2014, קריאה שנייה ושלישית.

דב חנין: להזכירכם, החוק עבר קריאה ראשונה בכנסת וקיימנו עליו דיון מקיף במהלך ההכנה לקריאה הראשונה.

דב חנין: היום אנחנו מתחילים בהכנה לקריאה השנייה והשלישית.

דב חנין: מיד נעבור להקראת סעיפי החוק, אבל לפני כן, אם יש למישהו איזושהי הערה עקרונית, משהו מאוד חשוב שלא נאמר בדיונים קודמים והוא חושב שבשלב הזה חיוני לו לומר, בבקשה.

דב חנין: יש מישהו שמרגיש כך?

<אמיר פז: אדוני היושב ראש העביר אלינו נייר.

דב חנין: אנחנו נעבור עליהן.

דב חנין: אלה הערות נקודתיות.

<אמיר פז: רציתי לומר שבעיקרון אנחנו לא כל כך אוהבים שמפתיעים אותנו בשלב הזה עם עשר הצעות לתוספות להצעה, אבל אנחנו רוצים להתייחס לגופו של עניין.

<אמיר פז: חלק ניכר מהדברים, לא כולם, נוגעים באמת לליבת הנושא של מסירת מידע ולכן אנחנו לא רואים בעיה.

<אמיר פז: התייחסנו אליהם ונתייחס אליהם בהמשך.

דב חנין: תודה.

דב חנין: קיבלנו את ההתייחסות שלכם.

דב חנין: אני רוצה לפתוח ולומר שאני מעריך את שיתוף הפעולה שלכם והגישה העניינית, ובכלל מצד כל משרדי הממשלה.

דב חנין: זה באמת מאפשר לנו להתקדם ולהתקדם בצורה טובה ועניינית.

דב חנין: אם יש עוד מישהו שרוצה להעיר איזושהי הערה כללית, בבקשה.

<שני רבינוביץ: עמותת ידיד.

<שני רבינוביץ: אנחנו כמובן מברכים על התיקון לחוק.

<שני רבינוביץ: יש לנו הצעה לעוד שתי תוספות שקשורות לעניין של מתן מידע.

<שני רבינוביץ: אני לא יודע אם תרצה לשמוע אותן עכשיו או אחר כך.

דב חנין: אני אומר איך אנחנו נעבוד.

דב חנין: כמובן אחרי שנסיים את השלב של הערות כלליות, אם למישהו תהיינה הערות כלליות, בשלב הראשון נפרק את החוק לכמה חלקים, נקריא כל חלק, נתייחס נקודתית לכל חלק.

דב חנין: זאת אומרת, יהיו הערות, תוספות, שינויים, הורדות וכדומה.

דב חנין: לאחר שנעבור על כל חלקי החוק, אם יש הצעות להוספה של עוד סעיף, לא משנה כרגע המיקום שלו – המיקום הטופוגרפי של הסעיף לא חשוב – אנחנו נדון בהן אחרי שנעבור על החוק עם התיקונים.

<לאה ורון: אדוני היושב ראש, אני מבקשת להפנות את תשומת לב היועץ המשפטי של משרד הבינוי והשיכון שלישיבות הוועדה יש להירשם מבעוד מועד.

<לאה ורון: אין שום סיבה, כאשר ניגשת אליך מישהי מעובדות הוועדה ואומרת לך את זה בשקט, שתכנה אותה בכל מיני שמות ותעליב אותה.

<לאה ורון: דוקטור עידית חנוכה היא עובדת ותיקה ומסורה בוועדת הכלכלה.

<אמיר פז: לא כיניתי אותה בשום שם.

<עידית חנוכה: חוצפה, זה לא כינוי.

<אמיר פז: חוצפה זה לא כינוי.

<לאה ורון: אני מבקשת בפעם הבאה להירשם לדיונים כמו שאנחנו מודיעים בצורה מסודרת.

<אמיר פז: אמרתי לה בסדר.

<לאה ורון: בזה שמתי סוף לנושא הזה.

<אמיר פז: ביקשתי ממנה לא לעשות את זה באמצע הדיון כי אני רוצה לשמוע, אלא אפשר לעשות זאת אחר כך.

<אמיר פז: זה עניין פרוצדורלי.

<אמיר פז: אנחנו באמצע דיון.

דב חנין: לזכותה של מנהלת הוועדה שלנו, הוועדה הזאת מתנהלת בצורה מאוד מתוקתקת.

דב חנין: אני יודע שאנשים שבאים מבחוץ לא תמיד רגילים לסדרי העבודה המסודרים של הוועדה אבל הנה, הדברים הובהרו ואנחנו יכולים להמשיך.

<לאה ורון: תודה רבה.

דב חנין: אני אומר את זה כדי שהדיון שלנו יהיה מסודר.

דב חנין: אנחנו נעבור קודם כל סעיפי החוק.

דב חנין: אם יש הערות בתוך הסעיף לשינוי, תוספת וכדומה, אנשים יעירו בתוך הסעיף ואם יש לאנשים הצעה להוסיף סעיף שאיננו בתוך הסעיפים – לא משנה כרגע המיקום הטופוגרפי שלו, אם הוא אחרי סעיף 1 או אחרי סעיף 2 – על זה אנחנו נדבר כאשר נסיים קודם עם הסעיפים הקיימים.

דב חנין: תודה גברתי.

דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, תוכלי להקריא לנו את סעיף 1?

<אביטל סומפולינסקי: הוספת סעיף 1א בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח-1998 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 1 יבוא: "1א.

<אביטל סומפולינסקי: בקשה לקביעת זכאות לדיור ציבורי בקשה לקביעת זכאות לדיור ציבורי תוגש למשרד הבינוי.

<אביטל סומפולינסקי: עמד המבקש בכללים, יודיע לו המשרד על כך בתוך שלושים ימים ממועד הגשת הבקשה".

דב חנין: תודה.

דב חנין: הערות על הסעיף.

דב חנין: תוספות והצעות.

<אסתר ורהפטיג: משרד המשפטים.

<אסתר ורהפטיג: לפני יומיים העברתי לגברת בנדלר - אולי זה היה כבר מאוחר מדי – הערה של האגף לסיוע משפטי אצלנו כתוספת לאותו סעיף.

<אסתר ורהפטיג: הם מבקשים להוסיף שדרכי הערעור על החלטת המשרד יצוינו בהודעה של משרד הבינוי וזאת אחרי שהם ראו מהניסיון שלהם שהרבה פעמים אנשים לא יודעים האם אפשר בכלל לערער על ההחלטה, לאיזה גוף וכולי.

<אסתר ורהפטיג: הם מבקשים בסוף הסעיף, אחרי המילה "הבקשה" יהיה כתוב: "בהודעה כאמור יצוינו דרכי הערעור על החלטת המשרד".

דב חנין: קודם כל, תודה על ההערה והתוספת והיא אכן על פניה נראית לי מאוד ראויה ומתבקשת.

דב חנין: אני רק אומר שפרוצדורלית אנחנו לא קיבלנו – אני לא יודע איך העברת את זה – את החומר.

<אתי בנדלר: אני אישרתי קבלה?

<אסתר ורהפטיג: לא.

<אתי בנדלר: כי זה לא הגיע אלי.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת על מה מדובר.

דב חנין: אתמול קיימנו ישיבה אחרונה על החוק.

<אסתר ורהפטיג: אני מתנצלת.

דב חנין: קרתה תקלה.

דב חנין: בכל מקרה אנחנו מודים על ההערה.

<אתי בנדלר: את מציעה שבהודעה כאמור יצוינו דרכי הערעור על החלטת המשרד.

<אסתר ורהפטיג: כן.

<אביטל סומפולינסקי: לדעתי זאת הערה שמתאימה לכל החלטה שלהם.

<אפרת בן יהודה: זה מופיע היום.

<אתי בנדלר: קל וחומר שכדאי לעגן את זה.

<אתי בנדלר: מה קורה אם המבקש לא עמד בכללים?

<אתי בנדלר: נאמר כאן "עמד המבקש בכללים, יודיע לו על כך המשרד".

<אתי בנדלר: ואם הוא לא עומד בכללים?

<אמיר פז: המקרה מועבר לדיון בוועדת חריגים.

דב חנין: אולי גם את זה צריך לכתוב?

<אתי בנדלר: בכל מקרה צריך להודיע.

<אמיר פז: יש לנו נהלים כאלה.

<אתי בנדלר: מר פז, אם המחוקק היה סבור שניתן להסתפק בכללים, לא היה מקום להצעת החוק.

<אתי בנדלר: כיוון שכל ספר הנהלים שלכם הוא לאו דווקא פומבי ואנשים לא מעיינים בו ולא מודעים לזכויות שלהם - - -

<אמיר פז: הנהלים האלה באתר המשרד.

<אתי בנדלר: יכול להיות.

<נסים מורביה: לא כולם באינטרנט.

<נסים מורביה: מה זה באתר המשרד?

<אמיר פז: אף פעם לא שמענו טענה שהם נסתרים באיזושהי צורה.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת ואני מקבלת את מה שאתה אומר כדבר אמין לחלוטין.

<אתי בנדלר: אני לא מפקפקת על אמינות הדברים.

<אתי בנדלר: עדיין תסכים אתי שיש הבדל בין חוק לבין נהלים פנימיים.

<אתי בנדלר: שנית, מבחינתי זה קצת מוזר שהסעיף מתייחס רק למקרה שהוא עמד בכללים והוא לא מתייחס למקרה שהוא לא עמד בכללים.

<אתי בנדלר: אין סיבה לעשות את ההבדלים האלה מבחינת התייחסות החוק.

<אמיר פז: לדעתי הסיבה היא מאוד פשוטה.

<אמיר פז: הצעת החוק, עם כל הכבוד, היא לא הסדרת פעילות משרד השיכון לסיוע בדיור אלא מתן מידע לשוכר.

<אמיר פז: זאת הסיבה שכתבו שכאשר מחליטים על מתן זכאות, יודיעו על כך.

<אמיר פז: זאת הייתה ליבת הסעיף, ההודעה ולא סדרי הדין בכללם במשרד השיכון.

<אמיר פז: לכן הסעיף דיבר על מה שהוא דיבר.

<אמיר פז: אני לא מתווכח עם עצם הטיעון שכאשר מודיעים לבן אדם הודעה, צריך להודיע לו על דרכי הערעור.

<אתי בנדלר: בסדר.

<אתי בנדלר: הפנתה את תשומת לבי עורכת הדין אביטל סומפולינסקי לכך שכאשר אנחנו ניסחנו את הסעיף הזה, אנחנו התכוונו בעצם לתת הודעה בכל מקרה, וראה את דברי ההסבר.

<אתי בנדלר: "הצעת החוק נועדה להבטיח כי שוכרים בדיור הציבורי יקבלו מידע מפורט על זכויותיהם וחובותיהם.

<אתי בנדלר: לשם מימוש מטרה זו מוצע לעגן בחוק זה את ההסדר הנוהג שלפיו בקשה לקביעת זכאות לדיור ציבורי תוגש למשרד הבינוי.

<אתי בנדלר: כמו כן מוצע לקבוע כי משרד הבינוי יבחן את הבקשה וישיב למבקש בתוך שלושים ימים אם הוא עומד בכללי משרד הבינוי לעניין זכאות לדיור ציבורי".

<אתי בנדלר: כל מה שאני מבקשת זה קודם כל להתאים את הנוסח.

<אתי בנדלר: לא עמד המבקש אלא משרד הבינוי והשיכון יודיע לו בתוך שלושים ימים אם הוא עומד בכללים, וכן יפרט דרכי ערעור אם בקשתו נדחתה.

<אתי בנדלר: משהו כזה.

<אתי בנדלר: אם אין לכם התנגדות, תודה רבה.

<אמיר פז: אין לנו התנגדות.

דב חנין: תודה רבה.

<נסים מורביה: אני מנכ"ל מטה מאבק הנכים.

<נסים מורביה: על מנת שלא יהיה מצב של אי ודאות לגבי הזכויות והחובות וכל מה שכלול, אני מציע לאמץ את הוראות המידע כפי שקיימות במוסד לביטוח לאומי בהן אפשר למצוא את הזכויות ואת החובות.

<נסים מורביה: לא מדובר כאן לא על אינטרנט ועל שום דבר אחר אלא מדובר כאן על מצב שכל אדם יש לו גישה מסודרת לכל מידע לגבי זכויו, חובות, הליכים וכל מה שצריך להיות.

<נסים מורביה: זה דבר הכי פשוט שאפשר לעשות.

דב חנין: תודה.

דב חנין: ההערה שלך היא חשובה אבל היא מתקשרת לא רק לסעיף הזה אלא לכל הדברים שאנחנו נדון בהם בהמשך ובטח זה יעלה בהקשרים אחרים.

דב חנין: אני מביא להצבעה את סעיף 1 של הצעת החוק בנוסח שהוקרא על ידי היועצת המשפטית שלנו.

דב חנין: בעד הסעיף – פה אחד

דב חנין: סעיף 1 אושר.

דב חנין: אנחנו יכולים לעבור לסעיף 2.

<אתי בנדלר: שאלה.

<אתי בנדלר: הערעור או ערר על החלטת המשרד, על מה אנחנו מדברים כאן?

<אתי בנדלר: על ערר לוועדה?

<אמיר פז: זאת לא ועדת ערר במובן המשפטי של ועדת ערר.

<אמיר פז: אלה ועדות מינהליות.

<אמיר פז: זה גם עתירה לבתי משפט.

<אמיר פז: יש ועדות שהן אחרונות ומודיעים לו שזכותו לפנות לבית משפט לעניינים מינהליים.

<אתי בנדלר: אנחנו נאמר ש"ההודעה תכלול פרטים בדבר הדרך להגשת ערר או ערעור על ההחלטה".

<אמיר פז: כן.

<אביטל סומפולינסקי: או להשיג על ההחלטה.

<אתי בנדלר: נראה איך לנסח את זה וכמובן נשלח לכם טיוטה.

דב חנין: אנחנו עוברים לסעיף 2.

דב חנין: אני מבקש שתקריאי רק את סעיף 2(1) על חלקיו השונים ואז נדון בו .

<אביטל סומפולינסקי: תיקון סעיף 2 בסעיף 2 לחוק העיקרי – האמור בו יסומן "(א)", ובו, אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) להמציא לשוכר, לא יאוחר מ-15 בינואר ו-15 ביולי בכל שנה, דיווח לגבי ששת החודשים שקדמו לחודש שבו חל מועד הדיווח, ובו פירוט עניינים אלה: החיובים בתקופת הדיווח – הסכומים שבהם חויב השוכר בתקופה זו, סכומם הכולל וכן יתרת החובות שלא שילם עד למועד הדיווח.

<אביטל סומפולינסקי: אופן חישוב שכר הדירה בתקופת הדיווח והשינויים שחלו בשכר הדירה בתקופת הדיווח, אם חלו.

<אביטל סומפולינסקי: (6) להמציא לשוכר הודעה על תום תקופת הזכאות להנחה בשכר הדירה חודשיים לפני סיומה, שבה יפורטו המסמכים שעליו לצרף לבקשה לחידוש הזכאות להנחה.

<אביטל סומפולינסקי: הוגשה בקשה כאמור ולא צורפו אליה כל המסמכים האמורים, תודיע החברה לדיור הציבורי לשוכר, בתוך עשרה ימים ממועד הגשת הבקשה, אילו מסמכים חסרים עליו להמציא.

<אביטל סומפולינסקי: (7) להמציא לשוכר עותק מכל החלטה שהתקבלה בעניינו בתוך 14 ימי עסקים ממועד קבלתה, בצירוף חוות הדעת שעליהן התבססה ההחלטה, אם ניתנו".

דב חנין: הערות, תוספות, הצעות.

דב חנין: אנחנו מדברים רק על הסעיפים האלה ולא על הוספה של דברים אחרים ונוספים.

דב חנין: בוקר טוב חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס שהיא אחת מיוזמות החוק החשוב הזה.

דב חנין: אנחנו מדברים כרגע על סעיף 2(1) ומבחינת פרוצדורה אמרנו שאנחנו קודם נעסוק בסעיפים הכתובים ואחרי שנסיים את זה, נוסיף הצעות לעוד תוספות אם ישנן כאלה מצד מי מהמשתתפים.

דב חנין: הערו ת לנוסח של סעיף 2(1).

<בקי כהן: רבנים לזכויות אדם.

<בקי כהן: בסעיף (5)(א) אנחנו ביקשנו להוסיף את המילה "פירוטם".

<בקי כהן: כמובן שיכול להיות שאדם יש לו חוב גם בגין איזשהו תיקון שבוצע, גם בגין איזשהו חוב שוטף, סכום שוטף לשכר דירה, גם משהו מהעבר, איזושהי ריבית, וכמובן צריך להיות פירוט ולא סכום גלובלי.

<בקי כהן: כל הרעיון של החוק הוא שיאמרו לבן אדם שהוא חייב מאתיים שקלים או סכום אחר והוא ידע בגין מה הוא חייב את הסכום הזה.

<בקי כהן: לכן כמובן חשוב שיהיה פירוט.

<בקי כהן: יכול להיות שזה מובן מאליו אבל זה לא כתוב ורצוי שזה יהיה כתוב, למען הסר ספק.

<בקי כהן: הערה שנייה.

<בקי כהן: בסעיף 2(7), אחרי "להמציא לשוכר עותק מכל החלטה שהתקבלה בעניינו" ביקשנו להוסיף "בליווי נימוקיה".

<בקי כהן: יכול להיות שזה מובן מאליו, אבל זה צריך להיות כתוב ברחל בתך הקטנה שכמובן לא מספיק להגיד לא או כן אלא זה צריך להיות עם הסבר מלווה שמתלווה לזה.

<בקי כהן: אדם ביקש להתקין לו סורגים או הוא ביקש לעבור לקומה נמוכה או איזושהי בקשה אחרת, בוודאי שזה לא יכול להיות שאומרים לבן אדם שבקשתו נדחתה נקודה אלא יחד עם המלים לא התקבלה, צריך להיות מצורף הפרוטוקול עם הנמקה מדוע לא התקבלה.

<בקי כהן: הערה שלישית.

<בקי כהן: אנחנו מבקשים להוסיף שיש צורך לאשר בכתב ובאופן מידי קבלת פנייה.

<בקי כהן: בכל מקום מסודר בארצנו, אתה מגיש איזושהי בקשה או איזשהו נייר, אתה מקבל חותמת נתקבל.

<בקי כהן: זה דבר מובן מאליו בכל מקום בו אנחנו מסתובבים ולמרבה הצער לא מקובל היום ולא קורה בפועל ויש צורך גדול שזה יקרה.

<בקי כהן: שיהיה ברור שכל בקשה מקבלת אישור באופן מידי.

<בקי כהן: הגשת, נתקבל על המקום.

<אתי בנדלר: את מדברת רק במקרה שהמסמך הוגש באופן אישי, במסירה אישית?

<בקי כהן: היום בביטוח לאומי את שולחת בפקס ותוך כשישים שניות את מקבלת פקס חוזר לאותו מספר פקס ממנו שלחת.

<אתי בנדלר: ואם את שולחת בדואר?

<בקי כהן: את גם מקבלת אישור אבל כמובן הוא לא מידי.

<קריאה: בדיור ציבורי, רוב הבקשות יש חובה להגיש בסניף הראשי.

<לאה ורון: בביטוח הלאומי את מקבלת פקס ואת שואלת במשרד למי שייך הפקס, אין שם, אין שם פרטים.

<לאה ורון: מגיע פקס.

<בקי כהן: זה נכון.

<בקי כהן: אם יש משרד עם כמה אנשים, זה כך.

אורלי לוי אבקסיס: בואו נזכור מי האוכלוסייה בה מדובר.

אורלי לוי אבקסיס: לחשוב שלאנשים האלה יש פקס בבית, זה משהו קצת תלוש.

אורלי לוי אבקסיס: הוא יכול לשלוח מבנק הדואר או אפילו משכן שעשה לו טובה ונתן לו לשלוח פקס.

<בקי כהן: בדרך כלל בחברות המשכנות, אלה אנשים שידנית מוסרים נייר ואז ניתנת חותמת נתקבל.

<אתי בנדלר: הם מביאים עותק כדי לקבל עליו את החותמת נתקבל?

<בקי כהן: כן.

<בקי כהן: הם מביאים.

<בקי כהן: אם לא, יהיה צורך לצלם להם.

<אתי בנדלר: איך פרקטית הבקשה שלך תתבצע לפני שהוועדה בכלל מחליטה?

<בקי כהן: אם אדם מביא עותק, ודאי.

<בקי כהן: אם לא, אפשר לצלם לו את הדף כמו בבית משפט, שם אתה מגיש משהו ומקבל דף מודפס.

אורלי לוי אבקסיס: אני חייבת לחדד את הנקודה הזאת.

אורלי לוי אבקסיס: מבקר המדינה, ולא אחת, טען כי החברות המשכנות הרבה פעמים מטרטרות את הזכאים לגבי מסמכים שנמצאים בתוך התיק – דרך אגב, הוא עקב אחרי תיקים מסוימים ומצא מסמכים שהיו שם – אבל העובד באותה חברה כל פעם שלח את אותו שוכר להמציא את אותם אישורים, ולכן זה עיכב את הטיפול באותו תיק.

אורלי לוי אבקסיס: מה שכן צריך להיות כאן, אולי גם לראות אם שולחים בפקס או אם שולחים בדואר, באמת פרקטית איך אנחנו רוצים שזה יהיה, אבל ה-התקבל חייב להיות עם הפרטים.

אורלי לוי אבקסיס: הם יודעים את הכתובת.

אורלי לוי אבקסיס: הרי אצלם נמצאת הכתובת של אותו מבקש ואפשר לשלוח לו בדואר רשום או משהו כזה.

<אתי בנדלר: דואר רשום, זאת אחת התקלות הגדולות בעיני.

אורלי לוי אבקסיס: מה היית מציעה?

<אתי בנדלר: אני לא יודעת.

<אתי בנדלר: אני רוצה לשמוע פרטים והצעות.

<אמיר פז: אני לא מתווכח שאם בן אדם בא ומביא מסמך, מן הראוי שיקבל חותמת נתקבל, ואם הוא לא הביא עותק, יצלמו לו וייתנו לו אותו עם חותמת נתקבל.

<אמיר פז: הבעיה שלי היא עם כל נושא הדואר שנראה לי קצת מסורבל.

<אמיר פז: בדרך כלל הדיירים לא שולחים מכתב אלא מגיעים אבל אם הוא שלח מכתב, ישלחו להם מכתב חזרה רק כדי להודיע לכם שקיבלו את המכתב שלהם?

אורלי לוי אבקסיס: כן.

דב חנין: אני חייב להגיד לך שאני למשל נמצא בתכתובת עם המון משרדי ממשלה ושרים.

דב חנין: אני שולח מכתב.

דב חנין: בדרך כלל לבדוק את מה שאני רוצה, לוקח זמן אבל הנימוס אומר, וזה מה שקורה, אני מקבל מכתב ובו מודיעים לי שפנייתי נתקבלה ויטפלו בה.

דב חנין: לפעמים הטיפול לוקח חודשיים ולפעמים הוא לוקח חודש ולפעמים הוא לוקח אפילו חצי שנה, אבל אני יודע שזה נמצא במערכת ו מישהו קיבל את זה.

דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, אולי מספיק לכתוב את העיקרון, שיהיה אישור קבלה.

דב חנין: אני לא בטוח שאנחנו צריכים להיכנס לפרטים.

<אתי בנדלר: יש כאן הצעה של עורכת הדין סומפולינסקי והייתי שמחה לשמוע את התגובה שלכם.

<אתי בנדלר: "משרד בינוי ימציא למבקש אישור על מסמכים או בקשות שהמציא בדרך שבה הומצאו או בדרך אחרת לבקשת השוכר".

<אמיר פז: את רוב הבקשות הוא לא עושה למשרד השיכון אלא לחברה המשכנת.

אורלי לוי אבקסיס: אפשר להחליף את השם ולומר החברה.

<אתי בנדלר: משרד הבינוי או חברה משכנת לפי העניין.

אורלי לוי אבקסיס: בדיוק.

אורלי לוי אבקסיס: מצוין.

<אתי בנדלר: השאלה אם ההצעה נראית לכם.

דב חנין: זאת נראית נוסחה מצוינת.

<אתי בנדלר: אתם יכולים לחיות עם זה?

<אתי בנדלר: אני חוזרת שוב: "משרד הבינוי או חברה משכנת, לפי העניין, ימציא לשוכר אישור על מסמכים או בקשות שהמציא בדרך שבה הומצאו או בדרך אחרת לבקשת השוכר".

<אפרת בן יהודה: צריך אולי לחשוב על כך שדיירים מביאים מסמכים בשלבים ואולי לחכות.

אורלי לוי אבקסיס: זו בדיוק הבעיה שאנחנו מנסים לפתור.

<אפרת בן יהודה: אנחנו עשינו רשימה של מסמכים נדרשים, בעת הגשת הבקשה, אנחנו מדברים כאן על שכר דירה בדיור הציבורי.

<אפרת בן יהודה: יש לנו רשימה של מסמכים שצריך להמציא לבקשת הנחה.

<אפרת בן יהודה: אפשר לעשות איזשהו תהליך כמו צ'ק ליסט ואפשר לקבל את האישור.

אורלי לוי אבקסיס: אם זה בסוף הצ'ק ליסט, שוב חזרנו לאותו מקום.

<אפרת בן יהודה: על כל מסמך שהדייר יביא, עכשיו להתחיל לשלוח קיבלנו?

<אמיר פז: לא.

<אמיר פז: הוא יביא מסמך, הוא יקבל אישור.

<אתי בנדלר: אני כותבת "בדרך שבה הומצאו".

<אתי בנדלר: אני לא כותבת "או בדרך אחרת לבקשת השוכר".

<אביטל סומפולינסקי: חברי המלומד מפרזות מציין שאלה כל החברות.

<יעקב קארו: לא רק חברות משכנות.

אורלי לוי אבקסיס: יש היום חברה שמטפלת בהשתתפות בשכר דירה לכל אלו שלא נמצאים בדירה ציבורית אבל שי להם את הזכאות.

אורלי לוי אבקסיס: החברה הזאת לא נקראת חברה משכנת אלא חברה לדיור ציבורי.

<אמיר פז: לא, זאת לא חברה לדיור ציבורי.

<נסים מורביה: ניהול נכסים.

<אמיר פז: החוק הזה עוסק בדיירי הדיור הציבורי ובחברות המאכלסות, לא המשכנות.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: אם אתה רוצה לדעת מה המקום שלך בתור, אתה עדיין לא בתוך דירה, אבל אתה כן זכאי.

<אמיר פז: לא צריך לצעוק עלי.

אורלי לוי אבקסיס: סליחה, אולי הרמתי את קולי והרמקול עזר בזה.

<אמיר פז: טכנית, חברה משכנת זה קבלן שמנהל אצלו ספרי רישום.

<אמיר פז: לא קשור לדיור ציבורי ולא קשור לסיוע בדיור בכלל.

דב חנין: מה אדוני מציע כדי שבאמת נכלול את החברות הרלוונטיות?

דב חנין: אנחנו לא רוצים לכלול חברות שלא שייכות?

<אמיר פז: משרד השיכון והחברות המאכלסות.

<אתי בנדלר: חברה לדיור ציבורי.

<אתי בנדלר: אין לנו בחוק הזה.

<אמיר פז: שנקראות בחוק הזה.

דב חנין: אומרת, ובצדק, חברת הכנסת לוי אבקסיס שלעתים בתוך המערכת יש עוד גורמים שהם לא החברה המאכלסת, שהם למשל מנהלים את השיפוץ.

דב חנין: אנחנו רוצים גם את הגורמים האלה.

דב חנין: האם זה אפשרי לכתוב חברות הדיור הציבורי או הגורמים שפועלים מטעמן?

<אפרת בן יהודה: זה זרוע של משרד השיכון.

<אפרת בן יהודה: אפשר לומר משרד הבינוי והשיכון.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה שלמען הסר ספק יהיה ברור.

אורלי לוי אבקסיס: בהשתתפות בשכר דירה, בניגוד לדירה של דיור ציבורי, ברגע שאתה נכנס, אין לך הרבה שינויים ואין לך הרבה תנודות.

אורלי לוי אבקסיס: מה שקורה היום, וזה רוב הפניות שאנחנו מקבלים של אותם זכאים שמחכים בתור והם נהנים רק מהשתתפות בשכר דירה שהיא עדיין לא ריאלית למרות שהבטיחו לנו, בכל מקרה מה שקורה זה שפתאום ביום בהיר אחד מורידים להם את הסכום והם כבר התחייבו מול בעל הבית ואין פירוט למה הורידו להם את ההשתתפות בשכר דירה ובעקבות מה.

אורלי לוי אבקסיס: לפעמים זאת בעיה טכנית וכדומה.

אורלי לוי אבקסיס: אם כן, בבקשה, גם אותם צריך ליידע.

<אתי בנדלר: האם תתקשו אם נוסיף ונאמר "משרד הבינוי או חברה לדיור ציבורי לרבות מי שפועל מטעמם"?

דב חנין: מצוין.

אורלי לוי אבקסיס: מצוין.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: גברתי, רצית להעיר משהו?

<שני רבינוביץ: כן.

<שני רבינוביץ: היה כאן דיון על מה קורה כאשר מישהו מגיש דרך הדואר או דואר רשום או פקס.

<שני רבינוביץ: בפועל זה לא קורה כי אין אפשרות כזאת.

<שני רבינוביץ: לפי הכללים והנהלים הפנימיים של משרד השיכון ושל החברות, צריכים להגיש במסירה אישית.

<שני רבינוביץ: אני יודעת את זה גם מניסיון אישי כאשר אני כעורכת דין שמייצגת מישהו רוצה להגיש דרך הדואר או פקס, לא מאשרים את זה ואומרים שחייבים להגיע.

<שני רבינוביץ: אולי יש מקום גם לדון - ללא קשר לעניין אישור הקבלה – בנושא הזה, האם להוסיף את האפשרות גם להגיש לא במקום מסירה אישית אבל בנוסף, להגיש גם בדרכים אחרות וזאת כדי להקל על הזכאים.

<אפרת בן יהודה: אני חייבת להגיב.

<אפרת בן יהודה: מכתב בקשה לדיור ציבורי, אין צורך במסירה אישית אלא אפשר לשלוח אותו במכתב או בפקס.

<אפרת בן יהודה: אבל מסמכים שהם אמורים להיות נאמנים למקור, חייבים להגיע למסור אותם כי אנחנו צריכים לראות את המקור ולזהות את הבן אדם.

<אפרת בן יהודה: מכתב בקשה לדיור ציבורי או כל מכתב שאדם מבקש בו את בקשתו, הוא יכול לשלוח בפקס.

אורלי לוי אבקסיס: הרבה פעמים אנחנו עושים את זה בפניות הציבור ואף פעם לא אמרו לנו לבוא ולהגיש באופן ידני.

<שני רבינוביץ: אני מקבלת אישור חריג כי אני מייצגת מטעם עמותת ידיד ולכן מקבלים את זה.

דב חנין: הדברים נאמרו כאן על ידי נציגת משרד השיכון והם נאמרו לפרוטוקול הוועדה.

דב חנין: אם יש איזשהו קושי, תפנו אלינו אבל לכאורה הבעיה פתורה.

דב חנין: אולי היו איזה שהם קצרים או אי הבנות, אבל אין בעיה ברמה העקרונית.

<נסים מורביה: אדוני, עוד דבר אחד קטן.

<נסים מורביה: שמעתי את לשון הסעיף.

<נסים מורביה: הייתי מבקש, אם יש אופציה כזאת, להחריג את הנכים בעלי המוגבלויות בתוך הסעיף הזה לגבי טבלת הדרישות של חברת ניהול הנכסים שמטפלת עבור משרד השיכון.

<נסים מורביה: יש כאן נושא של חודשיים אבל לצערי בחודשיים הדברים האלה לא מסתיימים.

<נסים מורביה: הדרישות מנכים שהם נכים לצמיתות הן דרישות מופרזות ואני חושב שאם היו מצמצמים את הדרישות, יכולנו לעמוד בדרישות אותן מבקשים מאתנו ויחד עם זאת להמציא פחות מסמכים כי בעצם אנחנו נשארים באותו סטטוס כל הזמן והדרישות האלה חוזרות ונשנות אחת לשנה.

אורלי לוי אבקסיס: כל שנה הם צריכים להמציא מחדש את המסמכים.

<נסים מורביה: כן.

<נסים מורביה: אני חושב שהנושא הה צריך להיות בסעיף הזה עם החרגה של נכים.

<אפרת בן יהודה: אתה מדבר על בקשות לחידוש הנחה בשכר הדירה בדיור הציבורי?

<נסים מורביה: ברור.

<אפרת בן יהודה: לפני כמה שנים כבר הקמנו ממשק מול הביטוח הלאומי ונכים שמוגדרים אצלנו נכים לצמיתות, כל עוד אנחנו מקבלים בממשק שהם עדיין מקבלים את הקצבה, לא נדרשים להגיש בקשות מחדש.

<נסים מורביה: זה לא נכון.

<אפרת בן יהודה: אם יש מקרה חריג, נוכל לבדוק.

דב חנין: אדוני, קודם כל תודה על ההערה שלך.

דב חנין: אנחנו שוב שומעים הבהרה ממשרד השיכון והיא נאמרת לפרוטוקול של הוועדה.

דב חנין: אם אתה נתקל במצבים בהם משהו לא תקין, כנציג של ארגון הנכים בתחום הזה תפנה את תשומת לבנו בוועדה ואנחנו נטפל.

<נסים מורביה: אני אומר שהמסר לא מועבר בצורה מסודרת לחברות ניהול הנכסים ולכן נוצרת הבעיה.

דב חנין: נוכח ההבהרה של גברת בן יהודה, ברמת העיקרון אין ויכוח ולכן אם יש איזושהי בעיה פרקטית, צריך לטפל בה.

<נסים מורביה: מקובל.

<משה בר: אני יחושב ראש עמותת תנו יד לחירש, נכים למען נכים.

<משה בר: אני רוצה להעלות כאן דבר מאוד מאוד חשוב.

<משה בר: זה שהם לא שולחים לנו תשובות על כל מכתב שאנחנו שולחים להם, זה מעכב את הדברים ואחר כך הם טוענים, אפילו שהם מקבלים אותו, הם מעלימים את המכתב ואנחנו נכנסים לבעיות די קשות.

<משה בר: אני מגיע ואומרים לי, לא, לא שלחת, אז איך אני יכול לדעת?

<משה בר: אם אני שולח לכל מקום, מקבל מספר תיק, מקבל תשובה, יש לי הוכחה שזה נשלח.

<משה בר: בחברת עמידר, בחברות המשכנות, במשרד השיכון, אני שולח עשרות מכתבים גם לשר – שום תשובה אנחנו לא מקבלים.

דב חנין: לכן אדוני יש את הצעת החוק.

<משה בר: כנכים קשה לנו להגיע ואני חושב שנכים צריכים לקבל הקלה ולשלוח אם במייל, אם בפקס, אם בדרך אחרת.

אורלי לוי אבקסיס: זה בדיוק הסעיף אותו תיקנו עכשיו.

<משה בר: אי אפשר לטרטר את הנכים.

<יענה משה: אני ממיצוי זכויות לדיור הציבורי בירושלים.

<יענה משה: לגבי ההוסטל של העולים החדשים, יש להם שם בעיה עם הקריאה.

<יענה משה: הם לא יודעים לקרוא עברית.

<יענה משה: התבקשנו על ידם לבקש שכל הזכויות יהיו כתובות ברוסית.

אורלי לוי אבקסיס: אבל יש גם עולים חדשים ולא רק מברית המועצות לשעבר.

אורלי לוי אבקסיס: \

<יענה משה: כן.

<יענה משה: בכלל.

<יענה משה: בכללי.

דב חנין: עוד נגיע לשאלת השפות.

דב חנין: תודה על ההערה הזאת.

דב חנין: נגיע אליה לקראת סיום הדיון.

<קובי וייס: רבנים למען זכויות אדם.

<קובי וייס: חשוב לציין שיחד עם עורכת הדין בקי כהן אנחנו מייצגים גם את הפורום לדיור ציבורי.

<קובי וייס: אנחנו בתוך הפורום מובילים את הנושא של השקיפות.

<קובי וייס: חשוב להגיד שמניתוח שלנו, חלק מהסיבות שדיירים טוענים שנעלמים להם מסמכים וכולי, קורה שהרבה פעמים נדרשים להמציא כמה מסמכים על אותה תקופת זמן.

<קובי וייס: קרי, שלושה חודשים משכורות, שלושה חודשים ביטוח לאומי, שלושה חודשים חשבון בנק.

<קובי וייס: הם מגישים נניח את מה שהכי מהיר, הביטוח הלאומי, ניגשים לכספומט של הביטוח הלאומי ומוציאים דוח.

<קובי וייס: לגבי המשכורות, לוקח להם כחודש עד שהנהלת החשבונות ממציאה להם את האישורים וכשהם באים, אומרים להם שכבר עבר חודש וזה לא חופף ולכן תביא מהתחלה.

<קובי וייס: אבל הם לא מבינים, הם חושבים שזה אבד להם.

<קובי וייס: אולי דרושה כאן תקופת חפיפה מקובלת שגם אם המסמכים המקבילים לא בדיוק יושבים במקביל אלא יש פער של חודש-חודשיים, הרי לא משתנה משהו עקרוני בעבודה וגם בביטוח הלאומי הדברים לא משתנים כל חודש.

דב חנין: מה אדוני מציע?

דב חנין: מה הנוסח שאדוני מציע?

דב חנין: אנחנו מדברים על החוק בקריאה שנייה ושלישית.

דב חנין: את הבעיה אני מבין.

דב חנין: מה הפתרון שאדוני מציע?

<קובי וייס: לומר שגם אם תהיה אי חפיפה של חודש בין הדברים, זה יהיה מקובל.

דב חנין: הבנתי את ההצעה.

<יעקב קארו: אפשר לסרוק כל מסמך במחשב.

<אפרת בן יהודה: צריך מקור.

<אפרת בן יהודה: יש מסמכים שצריך את המקור שלהם.

דב חנין: אני חושב שאחד הדברים אליהם אנחנו מתקדמים הוא ההבנה – והעירה על זה היועצת המשפטית בפתיחת הדיון עת דיברנו על סעיף קטן (1)(א) – שהשאלה של אישור הקבלה לא נוגעת רק לאותו סעיף קטן ואנחנו נצטרך לחשוב איך פותרים את העניין.

דב חנין: החוק הזה לא עוסק בזכויות המהותיות.

דב חנין: זה לא חוק שמשנה את הזכויות המהותיות.

דב חנין: בחוק הזה אנחנו מנסים לטפל בבעיה של שקיפות, בזה שאנשים יקבלו מידע על מה הם עושים ומה הם עוד צריכים לעשות.

דב חנין: אלה המנגנונים שאנחנו מנסים לטפל בהם בחוק הזה.

דב חנין: עוד הערות לסעיף קטן (1)?

<שני רבינוביץ: הועלתה כאן הצעה להוסיף את המילה פירוט של החובות.

דב חנין: מה שנאמר, נאמר.

דב חנין: נתייחס אליו.

<שני רבינוביץ: רציתי להוסיף מה זה אומר פירוט ולהוסיף לזה לא רק לגבי הדיווחים שקורים פעמיים בשנה אלא בעת דרישה לתשלום חוב.

דב חנין: זה ההקשר בו התבקש העניין של פירוט.

דב חנין: ברגע שיש דרישה לחוב, יינתן פירוט.

<שני רבינוביץ: מה שכתוב בסעיף הזה מתייחס לדיווחים הדו שנתיים.

<שני רבינוביץ: אני אומרת שגם שם אבל גם בנוסף לזה, כאשר לפעמים יש דרישה לתשלום חוב על חוב שיכול להיות שנוצר לפני עשר שנים או משהו, שיהיה פירוט חוב גם לגבי רשימת החודשים בהם לא שולם שכר הדירה, גם לגבי פירוט התיקונים והאחזקה שנעשתה בדירה, פירוט פעולות גבייה שבוצעו לשם גביית החוב וכל פירוט אחר שנדרש לשם בירור החוב הנטען על ידי השוכר.

<שני רבינוביץ: כמו שעורכת הדין בקי אמרה, כל דרישה לתשלום חוב תהיה מאוד ברורה ושיהיה ניתן להבין במה מדובר כדי שיהיה אפשר או להבין אותה או להכחיש אותה ולהוכיח את אי נכונותה.

דב חנין: גברתי בעצם אומרת שמעבר לדיווח של פעמיים בשנה, את מציעה את העיקרון שבכל פעם שיש דרישה של חוב כלשהו, הדרישה הזאת תהיה כוללת פירוט האומר מהו החוב הזה ואיך הוא נוצר.

<שני רבינוביץ: נכון.

דב חנין: עוד הערות?

<בקי כהן: אנחנו ביקשנו להוסיף שבמסגרת הפירוט תהיה חובה – הצענו שיתווסף סעיף קטון (8) – להמציא לשוכר מחירון תיקונים מפורט ואחוז ההשתתפות הנדרשת ממנו לכל תיקון.

<בקי כהן: דורשים פירוט מה בדיוק צריך להיות בנושא תיקונים.

<בקי כהן: בתיקונים, בניגוד לחוק שכר דירה לצורך העניין, הקבלן אומר שזה יעלה כך וכך, ואומר לך שתבוא דרכו כי זה יותר טוב, וכל מיני דברים שאנחנו מכירים מהשטח שהם מאוד בעייתיים ואני חושבת שהם בעייתיים לכל המערכת.

<בקי כהן: קבלן אומר שזה עולה כך וכך, ואומרים לו שהוא ישלם סכום מסוים.

<בקי כהן: דרך החברות המשכנות ההשתתפות שלו היא למשל 300 שקלים אבל הקבלן אומר לו בשטח שהוא ישלם לו את ה-300 שקלים והוא יעשה לו על הדרך עוד כמה דברים נוספים.

<בקי כהן: תחליטו שהתיקון הזה עולה סכום מסוים וה-25 אחוזים שאני חייב לשלם הם 300 שקלים או שהתיקון הזה עולה סכום אחר והשתתפות האחוז שלי הוא אחר.

<בקי כהן: כל עוד אין פירוט של הדבר הזה, זה פתח לדברים מאוד לא תקינים וגם כספי הציבור, ספק אם הם מוצאים כהלכתם וגם מבחינת הדיירים יש כאן חשדות ואי הבנות רבות למה אני משלם 300 שקלים על תיקון הגג וההוא משלם מאתיים שקלים עבור התיקון.

<בקי כהן: ראוי שזה יפורט.

<אפרת בן יהודה: אני אגיב מבחינת המחירון.

<אפרת בן יהודה: המחירון ידוע ומפורסם על ידי המשרד ואני לא רואה בעיה.

<אפרת בן יהודה: הערה שאני רוצה להעיר והיא נכונה לכל הסעיפים (5), (6) ו-(7).

<אפרת בן יהודה: הדבר דורש היערכות מחשובית לא קצרה ובהתייעצות עם החברות ואנשי מחשוב שלנו – וגם הבאנו לכאן נציג - מדובר בלפחות עשרה חודשי היערכות.

<אפרת בן יהודה: זאת אומרת, זה לא יקרה מידית.

דב חנין: אנחנו נדבר על התחילה.

<אפרת בן יהודה: כל הסעיפים האלה דורשים היערכות ממוחשבת.

דב חנין: הסעיפים הקטנים של סעיף 2(1).

<קובי וייס: לגבי המחירון, זה צריך להיות בסך הכול מחירון באתר ומחירון בכל סניף.

<קובי וייס: בוודאי לא לחלק לכל אחד מחירונים.

<קובי וייס: אם למשל דייר נדרש לשלם מאתיים שקלים על תיקון צילינדר וההשתתפות העצמית שלו היא חמישה אחוזים, תעשו חשבון כמה כביכול עולה לפי המחירון – 4,000 שקלים – וזה לא הגיוני.

<קובי וייס: אנחנו בסך הכול רוצים שהדיירים קודם כל ידעו כמה אחוזי הנחה מגיעים להם, בין חמישה, עשרה ו-25.

<קובי וייס: מי שיש לו שכר דירה חופשי, דורשים ממנו לשלם מלא למרות שלפי החוק הוא צריך לשלם 25 אחוזים.

<קובי וייס: הדברים האלה צריכים להיות ברורים ולהופיע בחשבון.

<קובי וייס: שנית, שבמחירון יהיה פירוט לא רק של כמה זה עולה אלא גם החישוב, כמה זה ל-25 אחוזים, לעשרה אחוזים ולחמישה אחוזים.

<קובי וייס: לא לדאוג שכל דייר ידע לעשות את החשבון אלא ייאמר מה המחיר של כל דבר לפי האחוזים.

<קובי וייס: זה לא אורך עשרה חודשים אלא דקה אבל לדיירים זה מאוד חשוב.

<אתי בנדלר: אתה אומר שאתה רוצה את עלות התיקון, שיעור ההשתתפות וסכום ההשתתפות?

<אתי בנדלר: אלה שלושת הטורים שאתה מבקשד?

<קובי וייס: שיעור ההשתתפות הוא פר דייר.

<קובי וייס: כל דייר צריך לדעת.

<קובי וייס: זה נגזר מהנחה אבל זאת איזושהי פונקציה שהדייר לא יכול לבד לדעת.

<קובי וייס: כל דייר בעמידר צריך לדעת כמה אחוזי הנחה.

אורלי לוי אבקסיס: השאלה אם זה צריך להגיע באופן שוטף או זה צריך להגיע בעקבות בקשה.

<קובי וייס: האינדיקציה שתופיע לו בתלוש כמה אחוזי הנחה יש לו.

<קובי וייס: שתמיד יופיע לו שם.

<יעקב קארו: איזה תלוש?

<קובי וייס: לא תלוש.

<קובי וייס: שובר תשלום.

<אפרת בן יהודה: אבל הוא לא מבקש כל יום בקשה לשיפוצים.

<קובי וייס: אחת לשנה.

דב חנין: אתה מסתפק באחת לשנה.

דב חנין: הבנתי.

אורלי לוי אבקסיס: גם כדי שלא נטריד את הדיירים עצמם וגם לא להתעסק יותר מדי בבירוקרטיה, בסוף ניצור כאן במקום חוק של שקיפות, חוק של דואר זבל או אני לא יודעת מה.

אורלי לוי אבקסיס: דייר שמבקש, יצטרכו להמציא לו תוך איקס זמן את הפירוטים הרלוונטיים.

אורלי לוי אבקסיס: לא כל אחד מעוניין ולא כל אחד רוצה להיכנס לרזולוציה הזאת.

אורלי לוי אבקסיס: יש גם אנשים שיראו מכתב מעמידר, יתחילו להילחץ.

אורלי לוי אבקסיס: צריך להבין שאנחנו נמצאים כאן בסיטואציה מסוימת וכי מדובר באוכלוסייה שלפעמים נורא מפחדת מההתכתבויות האלה.

<קובי וייס: בסדר.

<קובי וייס: מי שמבקש, שידע.

אורלי לוי אבקסיס: כן.

אורלי לוי אבקסיס: מי שמבקש, יצטרכו להמציא לו את זה.

<קובי וייס: מי שדורשים ממנו לשלם.

<קובי וייס: בדרישת התשלום לתמורה הנוספת של תיקונים, יהיה כתוב שאחוז ההנחה שלו הוא כזה ומה סוג התיקון שהוא קיבל.

<קובי וייס: הוא יוכל למצוא במחירון היכן זה נמצא והוא יוכל לעקוב אחרי זה.

דב חנין: הבנתי.

דב חנין: תודה.

דב חנין: גברתי, עובדים בשיטה לא נכונה.

<בקי כהן: לא הספקתי כי כבודו לא נתן לי לסיים.

<בקי כהן: הערה נפרדת.

<בקי כהן: אנחנו מבקשים שיוחזקו במשרדים – להחזיק במשרדיהם ולהעמיד לעיון הציבור – ריכוז נתונים ופירוטם בנוגע לתיקונים שבוצעו בדירות או ברכוש המשותף במסגרת סל התיקונים שבתקנות ותיקונים שאינם כלולים בסל התקנות ולאפשר לכל דייר או ממתין לדירה לעיין בתיקו האישי בעצמו או באמצעות מי מטעמו.

<בקי כהן: דובר על כך שזה לא לשלוח אלא שמישהו רוצה לקבל מידע שאמור להיות כל כך ברור מאליו, אם זה בעצמו ואם זה באמצעות אח או אחות שנתנו לו ייפוי כוח כי הם לא יכלו אישית להגיע, אם הם עובדים או מטופלים בילדים, ללכת לתיק שלהם לבדוק אם התקבלה החלטה וכולי.

<בקי כהן: כמובן צריכה להיות בתוך המשרדים לקבל בזמן קבלת קהל אפשרות לעיין ולקבל את הנתונים.

<בקי כהן: זאת נראית לנו דרישה חיונית ולמרבה הצער לא מובנת מאליה בשטח.

דב חנין: נעצור כאן.

דב חנין: נחזור אליך אחר כך.

דב חנין: תגובות של משרד השיכון.

<אמיר פז: אנחנו חושבים שהסעיף גם לא מובן, גם מיותר וגם לא סביר.

<לאה ורון: איזה סעיף מיותר?

<אמיר פז: מה שהגברת הציעה כרגע.

<לאה ורון: בקשה של דייר לעיין בתיק האישי?

<לאה ורון: לזה אתה מתייחס?

<אמיר פז: יש פה שני חלקים.

<אמיר פז: יש כאן את הרישא שלחלוטין היא לא מובנת.

אורלי לוי אבקסיס: תמקד אותנו.

<אמיר פז: אני קורא את מה שהגברת הקריאה וכתוב כאן:

<אמיר פז: להחזיק במשרד ולהעמיד לעיון הציבור ריכוז נתונים ופירוטים בנוגע לתיקונים שבוצעו בדירות.

<אמיר פז: משהו מאוד מאוד כללי ואמורפי שלא ברור לי מהו.

<אמיר פז: אם אני מבין נכון, זה מאגר של הלמ"ס.

דב חנין: זאת הצעה שלה.

<אמיר פז: לא מובן ולא סביר.

דב חנין: אנחנו נפרק את ההערה שלה לשני חלקים.

דב חנין: עזוב את הניסוח.

דב חנין: אני שואל, לכם במשרד יש הרי את הנתונים, לחברה המשכנת, למישהו, על התיקונים שקיימים בכל דירה.

דב חנין: נכון?

דב חנין: זה הרי חלק מסדר רגיל.

<אפרת בן יהודה: מה שבוצע בדירה מאז ומעולם?

<אפרת בן יהודה: ממתי?

דב חנין: אני בטוח שאין את הנתונים מ-1948.

<אפרת בן יהודה: אולי יש.

דב חנין: אני לא מדבר על דברים עליהם חלה התיישנות.

דב חנין: אני מדבר על השנים האחרונות.

<אמיר פז: יש.

<אמיר פז: אמור להיות.

דב חנין: העיקרון, הנתונים האלה קיימים.

דב חנין: הדייר נמצא בדירה והוא רוצה להגיע לנתונים האלה לגבי הדירה הספציפית שלו.

דב חנין: הוא יכול לעשות את זה.

<אמיר פז: כן.

<אמיר פז: זכותו.

דב חנין: איך מעגנים את הדבר הזה בנוסח יותר מוצלח מאשר הנוסח שאדוני חושב שהוא לא מספיק ברור?

דב חנין: מה העיקרון שאנחנו כאן כולנו מסכימים עליו?

<אפרת בן יהודה: אני חייבת לומר שאני הרבה שנים מטפלת בדיירי השיכון הציבורי ואני מעולם לא שמעתי בקשה של דייר שמעוניין לדעת מה עשו לו בעבר בדירה.

<אפרת בן יהודה: יותר מעניין אותו לדעת מה יעשו לו בעתיד בדירה.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אם יש לו בעיה בצנרת או בחשמל, וגם כדי לעשות תיקון משלים, אתה צריך לדעת מה עשו קודם לכן.

<אפרת בן יהודה: אפשר להוציא את הנתונים.

<אפרת בן יהודה: זה דבר שבשגרה.

<אמיר פז: אם האדם מבקש, אין לנו בעיה שיקבל.

<אמיר פז: יש חוק חופש המידע ויש דינים כלליים.

<אמיר פז: אף אחד לא חולק על כך שזכותו של אדם לקבל את המידע.

דב חנין: קודם כל, תודה.

דב חנין: באמת תודה על התשובה העניינית.

דב חנין: אנחנו הרי רוצים לפתור בעיות ולאו דווקא ניסוחים שלשם זה יש לנו את היועצות המשפטיות הכי טובות בכנסת שיושבות כאן בחדר.

דב חנין: שאלת הניסוח לא מטרידה אותי.

דב חנין: אנחנו כולנו מסכימים שאם דייר רוצה לדעת – ושוב, לא היסטוריה מ-1948 אלא בשנים האחרונות – איזה תיקונים נעשו, הוא יכול לקבל.

<בקי כהן: לאו דווקא תיקונים.

<בקי כהן: כל מידע אחר.

דב חנין: תיקונים או מידע אחר.

<קובי וייס: אם הוא הגיש אישור מסמך מסוים והוא נמצא בתיק.

דב חנין: אנחנו מדברים על היכולת להגיע לנתונים בתיק, לקבל מידע לגבי תיקונים וכדומה, ואנחנו מנסים לייצר כאן פרוצדורה שהיא לא דרך חוק חופש המידע.

דב חנין: כולנו מכירים ומעריכים את חוק חופש המידע, אבל זאת פרוצדורה ארוכה שבן אדם רגיל מהדיור הציבורי כנראה לא יעשה אותה.

<אמיר פז: שלא יובן, כמשפטן זרקתי את זה, אנחנו לא שולחים דייר ציבורי שפונה - - -

דב חנין: ברור.

אורלי לוי אבקסיס: אתם גם לא דורשים ממנו אגרה.

דב חנין: אנחנו מנסים לעגן כאן את הזכות לעיין בתיק האישי וליצור כאן את הפתרון המעשי.

<בקי כהן: ועל ידי מיופה כוח.

<בקי כהן: זה מאוד חשוב כי לצערנו אומרים תבוא באופן אישי בסניף שהוא לא בעיר שלך.

<אתי בנדלר: אני רוצה להבין לאיזה ניסוח אתם מסכימים בהקשר הזה.

דב חנין: אנחנו עכשיו בפרטים ואני מבקש מכולם להקשיב ליועצת המשפטית.

<אתי בנדלר: אני מבקשת לדעת מה מתוך מה שנאמר כאן, מה אתם מסכימים לעגן בחוק.

<אמיר פז: את זכותו של הדייר.

<אתי בנדלר: זכות הדייר או בא כוחו.

<אמיר פז: כן.

<אתי בנדלר: אגב, לגבי בא כוחו, אני לא צריכה לכתוב כאן.

<אתי בנדלר: זה קבוע.

<אתי בנדלר: אם בא כוחו עורך דין, זה כבר בחוק.

<אתי בנדלר: אם זה בא כוח אחר, מיופה כוח, יש ייפוי כוח נוטריוני.

<בקי כהן: לא נוטריוני.

<אתי בנדלר: אז מה זה מיופה כוח?

<בקי כהן: דיירת בהריון בעיר אחרת ולמה צריך לתזז אותה לעיר אחרת כאשר אחותה גרה באותה עיר או לא עובדת או פנויה והיא כותבת לה ייפוי כוח ומבקשת למסור לאחותה אם קיבלתם או לא קיבלתם את הדף שלא אישרתם שקיבלתם.

<אתי בנדלר: זה לא מיופה כוח.

<אתי בנדלר: סליחה.

<בקי כהן: או נציגו.

<אתי בנדלר: מי זה הנציג?

<אתי בנדלר: אולי זה הוא חתם בעצמו על כך שהוא רוצה לקבל פרטים?

<אתי בנדלר: זה לא דבר מקובל.

דב חנין: כמו שאומרת היועצת המשפטית, אנחנו הרי לא יכולים לכתוב כאן.

דב חנין: זה חוק חשוב אבל זאת לא האג'נדה שלנו כרגע.

דב חנין: אנחנו יכולים להגיד מיופה כוחו.

דב חנין: מה זה מיופה כוחו, ראו את דיני השליחות הכלליים שאומרים מה זה מיופה כוח.

דב חנין: אנחנו לא נשנה את המתכונת הזאת.

דב חנין: נכתוב מיופה כוחו כדי שזה יהיה ברור.

<אתי בנדלר: אין צורך לכתוב מיופה כוח כי אם זה מיופה כוח כדין, ברור שמי שיופה כוחו, הוא בא בנעלי המבקש עצמו, לפי הדין.

<אתי בנדלר: אם הוא לא מיופה כוח לפי הדין, זה לא יוסיף ולא יוריד.

אורלי לוי אבקסיס: יש לי שאלה מתוך הכרות מסוימת עם האוכלוסייה.

אורלי לוי אבקסיס: לפעמים אין להם גם יכולת, לא רק להתמודד מול הבירוקרטיה וכדומה, אלא גם גבי חלקם – ואני לא רוצה להכליל - העובדת הסוציאלית עוזרת.

אורלי לוי אבקסיס: זו שממונה אפילו מטעם הרשות המקומית, זה חלק מהעבודה שלה והרבה פעמים היא עושה אותה.

אורלי לוי אבקסיס: היא לא הולכת לנוטריון ולא מקבלת ייפוי כוח אבל היא כן מישהו מטעמו וכן הייתי רוצה לראות את כל העובדים הסוציאליים עוזרים בהתנהלות מול המשרדים.

<אתי בנדלר: אני שואלת אותך איך אנחנו יודעים שהשכנה שבעצם חושבת שההיא מקבלת קצת יותר מדי, לא באה עם פתק וכותבת שהשכנה שלה ייפתה את כוחה?

<אתי בנדלר: יש עם זה בעיה מאוד רצינית.

<אתי בנדלר: על ידי כך אפשר לפגוע בפרטיותם של אנשים.

<אמיר פז: יש בעיה של סכסוכים בין בני זוג והליכי גירושין.

<אתי בנדלר: אני לא חושבת שראוי שנתייחס כאן כי לא בדקנו את הנושא הזה.

<אתי בנדלר: יכול להיות שלגבי עובד סוציאלי יש חוק ספציפי – אני לא מכירה – שמאפשר לו לפעול בדברים מסוימים בשם אדם.

<אתי בנדלר: אינני יודעת.

<אתי בנדלר: אני יודעת שככלל יש ייפוי כוח לעורך דין או ייפוי כוח נוטריוני למי שאינו עורך דין.

<אתי בנדלר: יכול להיות שיש חוקים ספציפיים שבנושאים מסוימים מאפשרים – לגבי עובד סוציאלי אין לי מושג – לפעול בשם אדם אחר אבל אני חושבת שאנחנו לא יכולים לפתוח כאן את הדבר הזה.

<אתי בנדלר: גם אם אני אכתוב מיופה כוח, הרי הפרשנות החוקית שתינתן לזה זה מי שיופה כוחו לדין ולכן אין טעם לכתוב את זה.

<בקי כהן: גברתי, אני קוראת את חוק השליחות.

<בקי כהן: בעצם השליחות מוקנית בהרשאה בכתב או בעל פה מאת השולח לשלוח בהודעה עליה מאת השולח לצד השלישי.

<בקי כהן: לא כתוב כאן שום דבר על דבר נוטריוני.

<אתי בנדלר: גברתי, אומר דבר מאוד פשוט.

<אתי בנדלר: אם יש ייפוי כוח שהוא ייפוי כוח כדין, השליח נמצא במקום השולח, בנעליו של השולח.

<בקי כהן: נכון.

<אתי בנדלר: ואני לא צריכה לכתוב את זה.

<אתי בנדלר: אם זה לא ייפוי כוח כדין, זה לא יעזור שאני אכתוב את זה.

<אתי בנדלר: לכן אין טעם שאני אכתוב את זה.

דב חנין: תודה.

דב חנין: גברתי רצתה להוסיף עוד איזשהו אלמנט?

<בקי כהן: כן.

<בקי כהן: קודם כל, בסעיף הזה היו שני רכיבים ואולי לא טוב ששניהם היו באותו סעיף ולכן אני אחדד אותם.

<בקי כהן: סעיף אחד דיבר על זכותו של אדם לעיין בתיקו.

<בקי כהן: הדבר השני היה לגבי כך – אנחנו מבקשים – שתהיה חובה להחזיק מידע לגבי התיקונים באופן שאפשר לקבל אותו עבור הציבור.

<בקי כהן: כאשר אנחנו מבקשים לדעת כמה כספים בפועל חברה משכנת הכניסה לתיקונים, יש לנו את הסכום שחייבים לתקן את הדירות ויש שם סכומים נוספים שהועברו במסגרת כל מיני החלטות וכל מיני דברים שהגיעו, אבל בסופו של דבר הציבור הרחב לא כל כך יכול לקבל את המידע הזה.

<בקי כהן: אם אני רוצה לדעת בפועל כמה תיקונים, אני פתאום שומעת בכנס שמודיעים לי שבדימונה השקענו כך וכך אלפי שקלים בתיקוני דירות אבל זה עולה פה ושם כנתון שמישהו בוחר לשלוף לציבור בכנסים או באירועים חריגים או בחופש המידע כאשר יש איזושהי בקשה שמדי פעם אפשר לקבל לאותו תאריך.

<בקי כהן: אנחנו סבורים שהמידע לגבי הכספים שמגיעים במיוחד לנושא התיקונים, ראוי שהוא יהיה נתון לביקורת.

דב חנין: על העיקרון הזה שמענו את נציג משרד השיכון, אין ויכוח.

דב חנין: הם גם אומרים שהנתונים קיימים.

דב חנין: כמובן אי אפשר שזה יהיה מאוד מאוד אחורה בזמן אלא זה צריך להיות באופן סביר.

דב חנין: הנתונים האלה קיימים וגם הם לא מתווכחים עם הזכות של הדייר לראות את הנתונים.

אורלי לוי אבקסיס: אני ממש רוצה ללכת לקראתכם.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא חושבת שתמצאו כאן, אולי חוץ ממני ומדב, מישהו אבל בואו לא ננסה להעמיס פיל על נמלה.

אורלי לוי אבקסיס: זה עדיין חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, מתן מידע לשוכר בדיור ציבורי, מה שרלוונטי אליו.

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו רוצים לדעת כמה משרד השיכון או כמה החברה המשכנת הוציאה בכלל על שיפוצים, וזה לא מדבר ספציפית על הדיירים, אז לא נעשה את זה בנתיב הזה.

אורלי לוי אבקסיס: בואו לא נעכב את החוק הזה.

אורלי לוי אבקסיס: עדיין אפשר להשיג את זה דרך חוק חופש המידע.

<בקי כהן: בסדר.

<בקי כהן: סעיף נוסף הוא להציג במשרד שילוט.

דב חנין: לשילוט מיד נגיע.

<בקי כהן: לדעתי זה שייך לסעיף (2).

דב חנין: את שאלת השילוט תשאירי בבקשה בצד.

<קובי וייס: יהיה אפשר לרשום את הזכות של הדייר לראות?

דב חנין: דיברנו על זה.

<קובי וייס: שהדיירים ידעו את זה.

<אפרת בן יהודה: מה זה לראות את התיק?

<אפרת בן יהודה: לשבת ולקרוא?

<קובי וייס: הוא יוכל לבקש כל מידע ומסמך.

<קובי וייס: לדעתי זאת צריכה להיות ההוראה.

<אמיר פז: התיקים היום ברובם ממוחשבים.

<אמיר פז: לא ייתנו לו מחשב.

<אמיר פז: אולי בפנים יש חוות דעת פנימיות.

<אמיר פז: זה לא יכול לעבוד כך.

<אמיר פז: גם בביטוח הלאומי בן אדם יכול לבקש לראות את כל המידע לגביו.

<אמיר פז: הגשת בקשה, עכשיו ייקח לנו זמן לעבור על כל התיק.

<אמיר פז: יש לנו מקרים כאלה.

דב חנין: אתה תעביר את מה שאתה יכול ולא את חוות הפנימיות.

<אמיר פז: בלי תכתובות פנימיות ובלי חוות דעת.

אורלי לוי אבקסיס: צריך לקבוע כמה זמן לוקח לכם לארגן לו את התיק תוך כדי זה שאתם מנפים החוצה את חוות הדעת הפנימיות.

דב חנין: אנחנו נקבע בחוק את הזכות – בהמשך לדבריו של היועץ המשפטי – של הדייר לפנות ולבקש לקבל פירוט של נתונים, מידע, החלטות וחוות דעת שאינן פנימיות.

דב חנין: אנחנו לא מתכוונים לחוות הדעת הפנימיות.

דב חנין: זכותו תהיה לקבל את זה ואז אתם תצטרכו בזמן סביר להיענות לזה.

<אמיר פז: בדרך כלל אנשים רוצים משהו ספציפי.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אנחנו מגיעים ליועצות המשפטיות שלנו שינסו להאיר את עינינו לגבי התוספות והשינויים בסעיף הקטן הזה.

<אמיר פז: סליחה, גם לי יש הערה.

<אמיר פז: אדוני הזכיר את פסקה (7) שם כתוב "בצירוף חוות דעת עליהם התבססה ההחלטה".

<אמיר פז: ברור שהכוונה כאן לחוות דעת שאינן פנימיות.

<אמיר פז: נניח יש בתיק חוות דעת רפואית או סוציאלית וכולי על בסיסה התקבלה ההחלטה וזכותו של אדם לקבל אותה, אבל יש גם מה שנקרא חוות דעת פנימיות.

<אמיר פז: קורה שבתוך המשרד מתלבטים לגבי שאלה מסוימת ויוצאת חוות דעת.

אורלי לוי אבקסיס: למה הוא לא יכול לראות אותה?

<אמיר פז: הוא לא יכול לראות אותה.

<אמיר פז: זה הדין.

<אמיר פז: פונים לעורך דין במשרד ומבקשים ממנו חוות דעת על איזושהי בעיה שמתלבטים בה לגבי ויכוח שיש באותו תיק.

אורלי לוי אבקסיס: אבל מכאן נגזרת הזכות שלו או החובה שלו.

<אמיר פז: היועץ המשפטי נותן חוות דעת משפטית בקשר לאותו עניין וחוות הדעת היא חסויה, גם על פי הדין ואנחנו רוצים שזה גם יהיה ברור כאן.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא מבינה.

אורלי לוי אבקסיס: תן דוגמה.

דב חנין: אני אתן לך תשובה.

אורלי לוי אבקסיס: זה יכול לרוקן מתוכן את כל החוק.

דב חנין: לא.

דב חנין: אם אני מבין נכון, זה מתייחס למה שמוגדר היום בסעיף קטן (4) בחוק חופש המידע.

<אתי בנדלר: סעיף 9(ב)(4).

דב חנין: אני מקריא את הסעיף: "מידע בדבר דיונים פנימיים, תרשומות של התייעצויות פנימיות בין עובדי רשויות ציבוריות או של דברים שנאמרו במסגרת תחקיר פנימי וכן חוות דעת, טיוטה, עצה או המלצה שניתנו לצורך קבלת החלטה למעט התייעצויות הקבועות בדין".

דב חנין: אני דווקא מבין את העמדה של נציג משרד השיכון.

דב חנין: בחוק הזה אנחנו לא נשנה את דיני חוק חופש המידע הכלליים של מדינת ישראל.

דב חנין: אנחנו רק רוצים לייצר מנגנון יעיל, קצר ופשוט של בן אדם בדיור הציבורי לא ללכת בנתיב הזה של חוק חופש המידע שזה משהו בלתי אפשרי.

דב חנין: העיקרון הזה של חוות הדעת הפנימיות, אנחנו לא הולכים כאן לערער עליו.

<אתי בנדלר: אם כך, תגדיר מה אתה רוצה למעט מפסקה (7).

<אמיר פז: יכול להיות שהכי פשוט לומר למעט כאמור בסעיף זה.

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: פסקה (4) היא הרבה יותר גורפת.

<אמיר פז: יש שם חוות דעת פנימיות שנערכו.

<אתי בנדלר: למעט התייעצויות הקבועות בדין.

<אתי בנדלר: כאן אלה לא התייעצויות שקבועות בדין.

<אמיר פז: לא.

<אמיר פז: לפני זה.

<אתי בנדלר: אני מוכנה לקרוא לך שוב.

<אתי בנדלר: אני גם רוצה להזכיר שסעיף 9 לחוק חופש המידע מכיל שני מרכיבים.

<אתי בנדלר: , בסעיף קטן (א) בו מפורטים מסמכים שאין למסור אותם.

<אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב) בו מצוי סעיף (4) שהקריא חבר הכנסת דב חנין, נאמר מסמכים שרשות ציבורית אינה חייבת לגלות אותם.

<אמיר פז: אני לא אמר שאוטומטית לא נמסור אלא לפי אותו הסדר של חוק חופש המידע, לא חובה למסור.

<אתי בנדלר: נכון, אבל הפסקה הזאת היא מאוד גורפת וברור שאם אנחנו נפנה לפסקה הזאת, הכול ייכלל לרבות חוות דעת רפואיות או של עובד סוציאלי.

דב חנין: יש כאן דברים שכולנו מסכימים להנגיש אותם.

<אתי בנדלר: לכן הייתי מבקשת להבין על איזה סוג של חוות דעת אתה מדבר שאתה רוצה למעט אותן.

<אתי בנדלר: העיקרון מקובל אלא אנחנו רוצים להבין על מה מדובר כדי לדייק.

דב חנין: חוות דעת משפטיות פנימיות?

<אמיר פז: אם את יכו לה להקריא שוב את סעיף חוק חופש המידע?

<אמיר פז: הוא לא לפני.

<אתי בנדלר: כן.

<אתי בנדלר: "מידע בדבר דיונים פנימיים, תרשומות של התייעצויות פנימיות בין עובדי רשויות ציבוריות, חבריהן או יועציהן, או של דברים שנאמרו במסגרת תחקיר פנימי וכן חוות דעת, טיוטה, עצה או המלצה שניתנו לצורך קבלת החלטה למעט התייעצויות הקבועות בדין".

<אמיר פז: אותו חלק שמופיע למעט התייעצויות הקבועות בדין.

<אמיר פז: חוות דעת פנימיות שניתנו לצורך קבלת החלטה.

<אתי בנדלר: פנימיות זה בתוך המשרד עצמו.

<אמיר פז: בתוך המשרד.

<אמיר פז: של המשרד או של החברות.

<אתי בנדלר: למעט חוות דעת פנימית שניתנה במשרד או בחברה לדיור ציבורי לצורך קבלת ההחלטה.

אורלי לוי אבקסיס: מניסיוני האישי בטיפול בפניות ציבור, הגעתי לא פעם למצב שבו מסתבר שאותו עורך הדין שאמור לטפל בדרישת החוב, הוא זה שבעצם מונע מלהגיע להסדר עם הדייר, שזה בעיני הזוי.

אורלי לוי אבקסיס: הוא אומר, ככל שזה יתארך יותר, יהיה לו איזשהו הסדר תשלומים יותר טוב גם מבחינתו.

אורלי לוי אבקסיס: חוות דעת כזאת, אני כן הייתי רוצה שהיא תיכלל בפנים.

<אתי בנדלר: חוות דעת של יועץ משפטי לא להגיע להסדר?

אורלי לוי אבקסיס: הם הולכים לעורכי דין חיצונים כדי שיתבעו אתה דיירים והרבה פעמים כשאנחנו מנסים להגיע להסדר חוב, החברה המשכנת אומרת שהיא מעוניינת להגיע להסדר חוב אבל מי שמונע את זה, זה עורך הדין שהתיק כבר אצלו.

אורלי לוי אבקסיס: אם יש התכתבויות עם עורך הדין החיצוני שאמור להיות זה שגובה, כן הייתי רוצה שהדברים האלה ייכללו בפנים.

<אפרת בן יהודה: אני חייבת להבין כי אני לא מצליחה להבין.

<אפרת בן יהודה: מדובר כאן להמציא לשוכר עותק מכל החלטה שהתקבלה בעניינו.

<אפרת בן יהודה: רוב ההחלטות שמתקבלות בעניינו, אלה החלטות ועדת חריגים שדנה במסמכים שהדייר ממציא.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: החלטות שהתקבלו בעניינו, אלה גם הסדרי חוב.

אורלי לוי אבקסיס: החלטות שהתקבלו בעניינו, זאת גם דרישה לפינוי.

אורלי לוי אבקסיס: החלטות שהתקבלו בעניינו, אלה הרבה דברים שעושים מול עורך דין חיצוני שאתם לוקחים ובסופו של דב מי שמשלם עבורו זה הדייר.

אורלי לוי אבקסיס: נכון שזה תלוי מי הבן אדם ומי האישיות אבל בלא מעט פעמים - ודווקא עם עורך דין מאוד מאוד ספציפי באזור מאוד מאוד מסוים - הוא זה שהיה מונע גם מהחברות המשכנות להגיע להסדר חוב או לפריסת תשלומים מול הדייר.

אורלי לוי אבקסיס: לכן, אם יש דבר כזה, כן הייתי רוצה שהוא יופיע.

<אמיר פז: את מדברת עכשיו על הליכים משפטיים.

אורלי לוי אבקסיס: היו מקרים שמשרד השיכון והחברה המשכנת רצו להגיע להסדרים, אבל אותו עורך דין מנע זאת.

<סעדה יני: צריך להגיע עד לשכת עורכי הדין.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: היועצות המשפטיות, בבקשה.

<אתי בנדלר: אני רוצה להעיר להערתה של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס שבחוק הגנת הצרכן אנחנו שוקדים בימים אלה על תיקון שיחייב להודיע לצרכן – זה לא חל על מערכת היחסים הזאת – על חוב לפני שמתחילים הליכי גבייה כדי למנוע את הסיטואציה הזאת שמעבירים לעורך דין החוצה ואז הוא לא מוכן להתפשר כדי להבטיח את שכר הטרחה שלו.

אורלי לוי אבקסיס: זאת בעיה.

אורלי לוי אבקסיס: אלה לא כוחות שווים.

<זאב פניני: אין דבר כזה שדייר יודע לפני שמגישים.

אורלי לוי אבקסיס: לפעמים הוא נאלץ לגייס כספים תוך כדי וזה לא עניין שלש מה בכך לאוכלוסייה הזאת.

<זאב פניני: נותנים לו שלוש שנים לפני הגשת תביעה.

אורלי לוי אבקסיס: אני אתן לך ציטוט של עורך דין מהצפון שטיפל בתיקים שאני באתי וניסיתי להגיע אתם להסדרי חוב כאשר עמידר ומשרד השיכון היו מוכנים להגיע לפריסה מאוד מקלה על משפחה חד הורית עם שלושה ילדים.

אורלי לוי אבקסיס: כשהגעתי, אמרו לי שאני אנסה לדבר אתו כי הוא לא מוכן להקשיב להם.

אורלי לוי אבקסיס: כשאני ניסיתי לדבר אתו, הוא אומר לי: אל תאמיני להם, לאלו, אל תיכנסי יותר מדי, אל תאמיני להם.

אורלי לוי אבקסיס: אותו בן אדם, אני לא רוצה לנקוב בשמו, אותו עורך דין, מנע מכמה דיירים להגיע להסדר חוב.

אורלי לוי אבקסיס: כשאני באתי וכתבתי מכתב לשר השיכון דאז - - -

דב חנין: אורלי, אנחנו רוצים לסיים את החוק.

אורלי לוי אבקסיס: אני כן חושבת שהדברים האלה צריכים להיכלל בפנים.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת אם חוות דעת.

<אמיר פז: מי שקובע בסופו של דבר מה לעשות עם החוב, זה לא עורך דין חיצוני.

אורלי לוי אבקסיס: אז מה אכפת לך להעביר את חוות הדעת שלו?

<אמיר פז: גברתי דיברה על התנהלות עורך דין ולא על חוות דעת.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לתקן.

אורלי לוי אבקסיס: לא דיברתי על התנהגות של עורך דין.

אורלי לוי אבקסיס: אני דיברתי על זה שאתם עושים מיקור חוץ לכל הנושא של התביעות וברגע זה אתם שמתם מסך ביניכם לבין אותם דיירים וזרקתם אותם לכרישים וואלה אותם אנשים שאין להם ייצוג של עורכי דין והם צריכים להתמודד אל מול עורך דין שיש לו גם את הכוח, גם את הסמכות וגם את היכולת להביא להם פינוי ודרך אגב, הם יצטרכו לשלם על הפינוי.

אורלי לוי אבקסיס: כאן אני רוצה לדעת מי עורך הדין הרלוונטי ומה ההסכם שלכם עם עורך הדין הרלוונטי.

אורלי לוי אבקסיס: שקיפות.

אורלי לוי אבקסיס: מה הבעיה?

דב חנין: היועצות המשפטיות, בואו נעבור על התוספות והשינויים בסעיף שאתן מציעות לנו.

<אביטל סומפולינסקי: בסעיף 1(5)(א) דובר על פירוט הסכומים בהם חויב השוכר.

דב חנין: זה מקובל עלינו.

<אתי בנדלר: וכן פירוט יתרת החובות שלא שילם עד.

<אביטל סומפולינסקי: בסעיף (7) אמרנו להמציא לשוכר עותק מכל החלטה שהתקבלה בעניינו ונימוקיה.

<אביטל סומפולינסקי: אם אפשר גם להוסיף על זה את הדרך להשיג גם על ההחלטות האלה ולא רק על ההחלטה בסעיף (1)(א).

דב חנין: בוודאי.

<אביטל סומפולינסקי: למעט חוות דעת פנימיות שניתנו במשרד או בחברה לדיור ציבורי שניתנו לצורך קבלת החלטה.

<אביטל סומפולינסקי: סוכם על הוספת פירוט חיובים שלא באמצעות דוח, שזה להמציא לשוכר בעת דרישת תשלום החוב פירוט התשלומים הנדרשים.

<אביטל סומפולינסקי: לא באמצעות דוח חצי שנתי אלא כאשר מבקשים את הדוח.

<אתי בנדלר: כאשר דורשים ממנו כסף.

<אתי בנדלר: בדרישת תשלום החוב.

<אביטל סומפולינסקי: דובר על לאפשר לדייר לקבל מתיקו מידע ומסמכים לרבות חוות דעת שאינן פנימיות.

<אביטל סומפולינסקי: דובר על כך שמשרד הבינוי והחברה לדיור ציבורי, לרבות מי שפועל מטעמה, לפי העניין, ימציא לשוכר אישור על מסמכים או בקשות שהמציא בדרך שבה הומצאו.

<אביטל סומפולינסקי: לגבי הליקויים.

<אביטל סומפולינסקי: לא כל כך הבנו את הבקשה, אבל להמציא לשוכר את עלות התיקונים המתוכננים בדירה ובכלל זה שיעור ההשתתפות וסכום ההשתתפות.

<אביטל סומפולינסקי: זה לבקשתו?

<בקי כהן: לא.

<בקי כהן: ברגע שיש דרישה.

<בקי כהן: ברגע שעולה על הפרק התיקון.

<בקי כהן: יש נזילה בגג, הודיעו שיש נזילה, אמורים לבוא לתקן.

<בקי כהן: לפני שיתקנו, פונים לדייר והוא צריך לשלם את ההשתתפות שלו.

<בקי כהן: באותו רגע שעולה על הפרק איזשהו צורך בתיקון, צריך להגיד כמה זה אמור לעלות, כמה אחוזים ומה הסכום שהוא צריך לשלם.

<אתי בנדלר: בעת דרישת סכום ההשתתפות?

<אמיר פז: כדי לפשט את העניין אני מציע.

<אמיר פז: יש את סעיף (4) שמדבר על חובות התיקון של החברה.

<אמיר פז: אני מציע להצמיד את זה לשם כי זאת הסיטואציה עליה מדובר.

<אתי בנדלר: כן.

<נסים מורביה: הייתי מוסיף את פרק הזמן.

<אמיר פז: סעיף 2(4).

<אתי בנדלר: להתחיל בביצוע תיקון של ליקוי בדירה ציבורית ולא יאוחר משישים ימים ולהשלימו בתוך פרק זמן סביר ובלבד ששוכר הדירה הציבורית שילם את סכום ההשתתפות העצמית שקבע השר לפי הוראות סעיף 8(א).

<נסים מורביה: גברתי, כשיש נזילה מהגג, שישים ימים זה הרבה זמן.

<אתי בנדלר: המשרד או החברה המשכנת ימציאו.

<אמיר פז: החובה תהיה על החברה.

דב חנין: הסעיף עוסק בחברה.

<אתי בנדלר: נכון.

<אתי בנדלר: החברה תמציא לשוכר מראש פירוט של עלות התיקונים, שיעור ההשתתפות הנדרש ממנו וסכומה.

<קובי וייס: גם את שם התיקון כדי שהוא ידע לעקוב.

<קובי וייס: איך הוא יודע איך קוראים לתיקון הזה?

דב חנין: מהות התיקון.

<קובי וייס: הוא ידע להשוות מול מחירון.

<אמיר פז: יש פירוט.

<אמיר פז: בפירוט הזה יש סעיפים של סוגי תיקונים.

<אתי בנדלר: פירוט התיקון, עלותו, שיעור ההשתתפות הנדרש ממנו וסכום ההשתתפות הנדרש.

<קובי וייס: איך הוא ידע שהסכום הזה הוא באמת הסכום שנקבע?

<קריאה: זה תלוי בקבלן.

<קובי וייס: יש לנו מחירון דקל עליו מתבסס המידע.

<קובי וייס: יש לכם עשרות מחירונים בהצעה שלכם.

דב חנין: תודה.

דב חנין: גברתי, יש לך עוד תוספת על התוספות שאימצנו?

<בקי כהן: כן.

<בקי כהן: מאחר ונכנסנו עכשיו לסעיף קטן (4) בסעיף 2, אני חושבת שיש גם מקום, גם לגבי סעיף קטן (3), להטיל סנקציה ברוב המקרים שהחברות המשכנות לא עומדות במועדים שנקבעים בחוק.

<בקי כהן: יש שם שישים ימים לביצוע תיקון ובניסיון שלי כמעט ולא קורה שעומדים במועדים האלה ואין שום סנקציה על כך.

<אמיר פז: מה זה סנקציה?

<בקי כהן: החברה תצטרך לעמוד בחובות המוטלות עליה על פי החוק.

דב חנין: עוד לא הגענו לסעיף הסנקציה.

<נסים מורביה: שישים ימים זה המון זמן.

דב חנין: תודה לכולם.

דב חנין: אני מעמיד להצבעה את הסעיף עם התוספות שהוקראו על ידי היועצת המשפטית.

דב חנין: מי בעד אישור סעיף 2(1)?

דב חנין: בעד הסעיף – פה אחד

דב חנין: הסעיף אושר.

דב חנין: גברתי רצתה להוסיף איזושהי התייחסות לשלט.

<בקי כהן: כן.

<בקי כהן: אנחנו מבקשים להציג במשרד שילוט המיידע את הציבור על זכויותיו על פי חוק זה וכן כתובות לפניות הציבור בעניין אי קיום החוק.

<בקי כהן: צריך להיות ברור לא רק למי שיודע להוציא את החוק אלא גם מי שמגיע לשם, צריך להיות שלט גדול שמזכיר לפונה ומזכיר למי שיושב שם שיש חוק ושהחוק אומר שצריך לענות, שצריך לאשר קבלת מסמכים ושיש חוק.

אורלי לוי אבקסיס: את לא רוצה שכל החוק יהיה כתוב לך על השלט.

<בקי כהן: לא.

<בקי כהן: החוק כולו לא צריך להיות כתוב.

אורלי לוי אבקסיס: את מתכוונת כמו שלט על הטרדות מיניות?

אורלי לוי אבקסיס: החברה פועלת על פי חוק וכולי.

<סשה ביטברייט: הכוונה שיהיה מספר טלפון או כתובת מייל לשם אפשר לפנות.

<סשה ביטברייט: אנשים לא יודעים להשתמש בזה.

דב חנין: ההצעה היא שבמשרדי החברה, אם אני מבין את הדברים נכון, יהיה שלט שאומר שיש לך זכות לקבל מידע ויש שם גם כתובת לאן אפשר לפנות כדי לברר פרטים בעניין הזה.

דב חנין: אני מבין שכדאי גם שהשלט הזה יהיה בכמה שפות – עברית, ערבית, רוסית – כדי שבאמת בן אדם ידע שיש כתובת.

דב חנין: שלט כזה יהיה סטנדרטי במשרדי קבלת קהל של חברות דיור ציבורי ומשרד השיכון בכל מקום בו הוא מקבל קהל.

דב חנין: אני חושב שהדבר הזה מקובל.

<בקי כהן: לא רק לקבל מידע אלא גם להגיש תלונה.

דב חנין: לקבל מידע ולהגיש תלונה.

דב חנין: גבירותיי היועצות המשפטיות.

<אתי בנדלר: אני רוצה לדעת מה צריך להיות בשלט.

<אתי בנדלר: קודם כל, יהיה כתוב שניתן לקבל מידע.

<אתי בנדלר: זהו?

<אתי בנדלר: ניתן לקבל מידע?

<בקי כהן: לא.

<אתי בנדלר: זכות לקבל מידע, איזה מידע?

אורלי לוי אבקסיס: לקוח יקר, אנחנו מיידעים אותך שזכותך לקבל מידע בכל הנוגע לעניינך.

<אתי בנדלר: אף אחד לא יודע כרגע מה אמור להיות בשלט ואני גם לא חושבת שנוסח שלט כזה צריך להיות בחקיקה ראשית.

<אתי בנדלר: אני מציעה להציב שלט במשרדי כל חברה משכנת לעניין זכויות דייר בדיור הציבורי, השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע את נוסח השלט.

<אתי בנדלר: תקנות ראשונות בעניין זה יובאו לוועדה, ותגידו אתם תוך כמה זמן.

<רן מלמד: להוסיף שזה יהיה בשפות מסוימות.

דב חנין: עברית, ערבית ורוסית.

<אמיר פז: אין לי דבר וחצי דבר נגד הצבת שלטים אבל צריך להתעסק עכשיו, אנחנו ואתם, בתקנות של נוסח שלטים?

<אתי בנדלר: אתה מציע לקבוע את הנוסח בחוק?

<אתי בנדלר: זאת האלטרנטיבה.

דב חנין: זה לא בעיה אדוני.

דב חנין: זה דבר טכני.

<אמיר פז: עם כל הכבוד, מניסיוני זה יגזול מאות שעות עבודה בסופו של דר, עם כל הוויכוחים על מה שייכתב שם.

<אמיר פז: מצדי, כבר יותר טוב שיהיה בחוק.

<אבי לוי: יש אלטרנטיבות יותר הגיוניות.

<אבי לוי: או שתשימו מסך פלזמה והמידע הזה ירוץ שם, או שתשלחו ברושור הביתה.

<אתי בנדלר: אני מוכנה שהתקנות האלה יהיו ללא אישור הוועדה.

<אתי בנדלר: אנחנו סומכים עליכם.

דב חנין: בסדר.

<אמיר פז: אנחנו נעשה את זה בתיאום עם הגופים.

<אתי בנדלר: אני רוצה להבין בדיוק מה אנחנו כותבים בחוק.

<אמיר פז: השר יקבע בצו.

<אתי בנדלר: זה שזה ייקבע בצו או בתקנות, לא משנה.

<אתי בנדלר: השר יקבע הוראות בדבר הצבת שלט במשרדי החברה לדיור ציבורי.

דב חנין: העיקרון ייקבע בחוק.

דב חנין: יוצב שלט והשר יקבע בצו פרטי נוסח השלט.

יצחק וקנין: מה יהיה בשלט?

דב חנין: זכויות המידע של הדיירים בדיור הציבורי.

דב חנין: השר יקבע בצו את פרטי הנוסח האמור בשלט הזה.

דב חנין: הנוסח ייקבע על ידי השר.

<אתי בנדלר: בשלוש שפות.

דב חנין: בשלוש שפות.

<אתי בנדלר: השלט יהיה בשפות עברית, ערבית ורוסית.

<אתי בנדלר: השאלה היא בתוך כמה זמן השר יקבע.

דב חנין: שלושה חודשים.

<אתי בנדלר: בתוך שלושה חודשים.

<אתי בנדלר: תכף הוועדה תדון בסעיף התחילה לגבי הכול כי יכול להיות שבשלט הזה תרצו שהוא יהיה שלט במסך פלזמה או אינני יודע מה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אני מבקש להקריא את סעיף קטן (2).

<אביטל סומפולינסקי: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) חברה לדיור ציבורי שלא דיווחה לשוכר על יתרת חובותיו כאמור בסעיף קטן (א)(5)(א), אינה רשאית לגבות ריבית, הפרשי הצמדה או כל תוספת אחרת בשל אי תשלום במועד של החובות בעד התקופה שלא דיווחה כאמור.

<אביטל סומפולינסקי: (ג) כל מידע, מענה לפנייה בכתב או דיווח שעל חברה לדיור ציבורי להמציא לשוכר לפי סעיף זה, יינתנו בכתב, בשפה ברורה ופשוטה".

דב חנין: אנחנו בנוהל חירום.

דב חנין: עוד חמש דקות אנחנו מסיימים את הדיון והחוק הזה צריך להסתיים.

דב חנין: מי שרוצה חוק, שיחשוב היטב על כל מילה.

דב חנין: אני מבקש, הערות במברקים ובלי הנמקות.

דב חנין: הכול ברור לנו והכול אנחנו יודעים.

דב חנין: מי רוצה להעיר משהו?

<רן מלמד: קצר וטלגרפית.

<רן מלמד: לגבי סעיף (2)(ג).

<רן מלמד: אני מציע ומבקש שהמכתבים יימסרו בשלוש שפות, בדיוק כמו בשלט.

דב חנין: תודה.

דב חנין: הבנו.

<אמיר פז: בכל מכתב?

<רן מלמד: אני אסביר לך איך אפשר אחר כך לעשות את זה בקלות ובלי בעיה טכנית.

<רן מלמד: כמו שעיריית ירושלים שולחת בקשולת ארנונה וחשבונות.

<אמיר פז: זה לא טופס סטנדרטי.

<רן מלמד: זה סטנדרטי לגמרי.

דב חנין: זאת תשובה לפנייה.

<אתי בנדלר: הייתה הערה שלכם לגבי הפרשי הצמדה.

<אתי בנדלר: אתה רוצה לענות על זה?

<אמיר פז: כן.

<אמיר פז: אנחנו לא מתנגדים לכך שבמקרה ולא הודיעו על חוב, לא יוכלו לגבות ריבית עליו.

<אמיר פז: נראה לי שלא לגבות הצמדה - - -

דב חנין: זה סוג של סנקציה.

<אמיר פז: וזה מה שמפריע לי להבדיל מריבית.

דב חנין: למה?

דב חנין: זאת סנקציה.

<אמיר פז: החברה יכולה עוד להרוויח כי האינפלציה שלילית.

דב חנין: כשנגיע למצב של אינפלציה שלילית קבועה, אנחנו נתקן את החוק.

דב חנין: בינתיים אנחנו עוד לא שם.

דב חנין: אם אין הערות, אני מבקש להביע את הסעיף להצבעה.

אורלי לוי אבקסיס: מה לגבי התוספת?

אורלי לוי אבקסיס: אחרי שנצביע?

אורלי לוי אבקסיס: אני חשבתי שלסעיף (2)(ג), אחר כך יבוא איסוף נתונים כי אנחנו עדיין מדברים כאן על חוק חופש המידע.

דב חנין: נדבר על זה מיד.

דב חנין: אני מביא את הסעיף להצבעה.

<אתי בנדלר: כפי שהוא בנוסח.

דב חנין: כפי שהוא עם התוספת של שילוט.

דב חנין: מי בעד אישור סעיף (2)?

דב חנין: בעד הסעיף – פה אחד

דב חנין: הסעיף אושר.

דב חנין: נדבר על סעיף התחילה.

<בקי כהן: יש עוד מילה אחת שנשמטה.

דב חנין: ראיתי את המילה.

דב חנין: "וכן" במקום המילה "או".

דב חנין: אין לזה שום משמעות.

דב חנין: זה אותו הדבר.

<בקי כהן: הכוונה היא שאם אדם פונה לסניף ולא שולח מכתב, אם הבקשה הגיעה לא בכתב, עדיין הם יצטרכו לענות עליה.

דב חנין: זה ברור.

<בקי כהן: לכן ביקשנו את המילה "במקום בכתב" לשים "וכן".

<בקי כהן: כלומר, זאת לא רק בקשה בכתב שצריכה לקבל מענה אלא כל בקשה צריכה לקבל מענה.

דב חנין: את מציעה להוריד את המילה "בכתב".

<בקי כהן: כן.

דב חנין: כל מידע, מענה לפנייה בכתב.

<בקי כהן: מענה לפנייה.

<בקי כהן: חייבים לתת תשובה גם אם זה לא בכתב.

<אביטל סומפולינסקי: אבל לא בטוח שצריך לתת את התשובה בכתב.

דב חנין: אם אני שואל שאלה את הפקיד, הוא צריך לענות לי בכתב?

דב חנין: לא הגיוני.

דב חנין: אם יש פנייה בכתב – תשובה בכתב.

<בקי כהן: אני באתי וביקשתי לעיין בתיק שלי ואמרו לי שאחכה חודש.

דב חנין: הבנתי.

דב חנין: תודה.

דב חנין: תחילה.

דב חנין: כמה זמן אתם צריכים?

<אפרת בן יהודה: עשרה חודשים לפחות.

אורלי לוי אבקסיס: מה?

אורלי לוי אבקסיס: למה?

<אפרת בן יהודה: מדובר במערכת מורכבת.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא שאתם מכניסים עכשיו תוכנה חדשה שאתם צריכים להמציא אותה.

דב חנין: למה קונקרטית אתם צריכים זמן?

דב חנין: לא ניתן עשרה חודשים שלכל החוק.

<אפרת בן יהודה: אין לי בעיה לעבור על הסעיפים.

<אפרת בן יהודה: קודם כל, אנחנו צריכים למחשב את כל נושא החובות.

<אפרת בן יהודה: הכול נמצא היום.

דב חנין: לאיזה סעיף קטן אתם צריכים זמן?

<אפרת בן יהודה: (5), (6) ו-(7).

אורלי לוי אבקסיס: למה?

<אפרת בן יהודה: אני יכולה להסביר סעיף סעיף.

<אפרת בן יהודה: את ההודעות הדו שנתיות, זה משהו שצריך לפתח לראות איך אנחנו מצמידים את כל הריביות ואת כל השינויים ואת כל הסיבות.

<אפרת בן יהודה: כל הדרישות האלה דורשות פיתוח.

<אפרת בן יהודה: בפסקה (6), להמציא לשוכר הודעה על תום תקופת הזכאות.

<אפרת בן יהודה: לזה יש לנו פלטפורמה.

<אפרת בן יהודה: זה לא משהו שמסובך לעשות.

דב חנין: אני מבין את הצורך שלכם בזמן, אבל עשרה חודשים זה משהו שכמעט לא קיים בחקיקה הישראלית.

דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, אני צריך כאן את עזרתך.

דב חנין: בסעיפים (1) ו-(3), התחולה היא מידית.

<אתי בנדלר: את זה אתם יכולים מיד?

<אפרת בן יהודה: זה בסדר.

<בקי כהן: בסעיף הזה יש גם את השילוט.

<אמיר פז: השילוט הוא בתוך שלושה חודשים.

דב חנין: כן.

<אתי בנדלר: שילוט, שלושה חודשים.

<אתי בנדלר: שלושה חודשים לקביעת הצו או שלושה חודשים להתקנת השילוט?

דב חנין: לקביעת הצו.

אורלי לוי אבקסיס: בכל מקרה אנחנו נותנים להם זמן מסוים עד לתחולה ובזמן הזה שיעבדו על זה.

<אתי בנדלר: אני לא מתנגדת, אבל אני רוצה שיהיה ברור.

<אמיר פז: שלושה חודשים.

<אתי בנדלר: הצבת שילוט בהתאם לצו בתוך שלושה חודשים.

<אמיר פז: כן.

דב חנין: לגבי הדברים האחרים.

<אפרת בן יהודה: סעיף (7) גם יכול לקרות מידית.

<אפרת בן יהודה: סעיף 2(1)(7).

<אתי בנדלר: קודם כל, שילוט בתוך שלושה חודשים.

<אתי בנדלר: סעיף 1 מידי, מועד פרסום החוק.

<אתי בנדלר: סעיף 2(2)?

<אפרת בן יהודה: מידי.

<אתי בנדלר: כל פסקה (1) שבסעיף 2.

<אתי בנדלר: כאן יש דברים שאתם יכולים להכניס במועד פרסום החוק?

<אפרת בן יהודה: זה לא יקרה.

<אפרת בן יהודה: צריך להבין שיש לנו עוד נושאים ממוחשבים שיש להם תעדוף.

<אפרת בן יהודה: אנחנו נזיז מה שצריך, אבל אנחנו עמוסים.

<אתי בנדלר: אני מזכירה שבפסקה (1) הוועדה החליטה על תוספות שלא כלולות כאן בנוסח הכחול.

דב חנין: אני רוצה להתייעץ עם חבריי בוועדה.

דב חנין: אנחנו ניתן חצי שנה כדי לאפשר לכם להיערך לדבר הזה.

דב חנין: אני יודע שזה קצת מאתגר, אבל זאת משימה של כולנו.

דב חנין: כולנו התגייסנו לזה.

דב חנין: חלק מהדברים נמצאים במערכת.

דב חנין: אם כן, אני מעמיד את סעיף התחלה להצבעה.

דב חנין: מי בעד?

דב חנין: מי נגד?

דב חנין: בעד סעיף התחולה – פה אחד

דב חנין: הסעיף אושר.

דב חנין: גברתי חברת הכנסת לוי תודה רבה לך.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לומר כמה מלים.

אורלי לוי אבקסיס: ראשית, אני רוצה להחמיא לוועדה הזאת.

דב חנין: במיוחד למנהלת הוועדה.

אורלי לוי אבקסיס: למנהלת הוועדה, ליועצות המשפטיות, לאתי, למי שיושב לא רק כמי שיוזם את החוק אלא גם יושב בכיסא היושב ראש.

אורלי לוי אבקסיס: היום לא סתם יצא שזה יום המעשים הטובים ואני חושבת שהיום עשינו מעשה טוב להרבה מאוד אנשים.

אורלי לוי אבקסיס: צריך להגיד תודה גם למשרד השיכון.

אורלי לוי אבקסיס: את הצעת החוק הזאת התחלנו וקידמנו בכנסת הקודמת והיא בדין רציפות.

אורלי לוי אבקסיס: גם הרוח שהשתנתה במשרד השיכון צריכה להיות כאן וההתייחסות לאותם דיירים וזכאים.

אורלי לוי אבקסיס: אני מקווה מאוד שהצעת החוק הזאת שהצלחנו ושתיכנס לתוקף תוך שישה חודשים, תנגיש את המידע ותסתכל באמת לאותם השוכרים בעיניים כאל בעלי זכויות ונצליח להעביר גם בדין רציפות את החוק האחר על שכר הדירה הריאלי שנמצא יותר מדי זמן על השולחן של ועדת שרים לחקיקה והוא אחד מהחוקים החשובים ביותר.

אורלי לוי אבקסיס: אני מקווה שמאוד שגם הוועדה תעזור לנו ללחוץ קצת על הממשלה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: תודה לכולכם.