ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 145, 2016-03-07 13:30

ניסן סלומינסקי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ניסן סלומינסקי: על סדר-היום: תקנות החברות (הוראות ותנאים לעניין הליך אישור דוחות כספיים)(תיקון), התשע"ו-2016; תקנות החברות (תקופת תוקף החלטה לפי סעיף 121 לחוק), התשע"ו-2015; תקנות החברות (סוגים נוספים של חברות שבהם ניתן למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל), התשע"ו-2015.

ניסן סלומינסקי: רוני, בבקשה.

<רוני טלמור: תודה אדוני על הנכונות בלוח הזמנים הקצר.

<רוני טלמור: הדיון הזה הוא דיון שלישי ואחרון בחוק שהעבירה שרת המשפטים לאישור הוועדה שעניינם בעצם מתווה הקלות.

<רוני טלמור: רוב ההקלות מתמקדות בחברות שמציעות לראשונה ניירות ערך לציבור ובחברות קטנות.

<רוני טלמור: נשארו לנו בעצם שלושה סטים של תקנות.

<רוני טלמור: ברשותך ובגלל קוצר הזמן אלך אחד אחד.

<רוני טלמור: הסט הראשון זה תקנות החברות, סוגים נוספים של חברות שבהן ניתן למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל.

<רוני טלמור: לפני כחודש אישרתם חוק שבינתיים כבר עבר בקריאה שנייה ושלישית ונכנס לתוקף, שמתייחס לחובה שיש בחוק החברות שהדחצ"ים שמתמנים יהיו תושבי ישראל.

<רוני טלמור: החוק מאפשר לחברות שהנפיקו ניירות ערך מחוץ לישראל למנות דחצ"ים שאינם תושבי ישראל.

ניסן סלומינסקי: דיברנו על זה ואישרנו.

<רוני טלמור: עכשיו זה התקנות שמאפשרות.

ניסן סלומינסקי: אז בואו נאשר עכשיו כי את הדיון כבר קיימנו.

<רוני טלמור: "החברה שעיקר פעילותה מחוץ לישראל רשאית למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל אף אם לא מתקיים בה האמור בסעיף 240א' רישה.

<רוני טלמור: אם דירקטוריון החברה אישר שהתקיימו כל אלה לגבי כל מינוי: 1.

<רוני טלמור: מאפייני פעילותה של החברה מצדיקים מינוי דירקטור חיצוני שאינו תושב ישראל.

<רוני טלמור: 2.

<רוני טלמור: שלא יהיה בכך שהדירקטור אינו תושב ישראל כדי לפגוע ביכולתו להיות נוכח בישיבות הדירקטוריון.

<רוני טלמור: 3.

<רוני טלמור: לדירקטור החיצוני כתובת למסירת כתבי בי-דין בישראל.

<רוני טלמור: "

ניסן סלומינסקי: מאחר וכבר דיברנו על זה וכתוצאה ממה שהחלטנו מגיעות התקנות, אז מי בעד לאשר את התקנות?

ניסן סלומינסקי: מי בעד?

ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנות החברות (סוגים נוספים של חברות שבהם ניתן למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל), התשע"ו-2015 אושרו.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

<רוני טלמור: הסט השני של התקנות הוא גם כן מכוח ההסמכה שכבר אושרה בחקיקה.

<רוני טלמור: תקנות החברות (תקופת תוקף החלטה לפי סעיף 121 לחוק).

ניסן סלומינסקי: זה החברות הקטנות, כן?

<רוני טלמור: מדובר פה בחברות IPO, חברות שמציעות לראשונה ויש בהן כפל תפקידים של יו"ר ומנכ"ל.

<רוני טלמור: במקום 3 שנים בחוק אפשר יהיה ל-5 שנים.

ניסן סלומינסקי: תקריאי.

ניסן סלומינסקי: גם על זה דיברנו בפעם הקודמת.

<רוני טלמור: "תוקף החלטה לפי סעיף 121 (ג) או 121(ד) לחוק, לפי העניין, שהתקבלה בחברה לאחר שהציעה לראשונה ניירות ערך של הציבור או שהחברה תיארה אותה בתשקיף או במסמך ההצעה לציבור, יהיה לתקופה שלא תעלה על 5 שנים מהמועד שבו הפכה החברה מחברה פרטית לחברה ציבורית או לחברה פרטית שהיא חברת אגרות חוב, לפי העניין".

ניסן סלומינסקי: מי בעד?

ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנות החברות (תקופת תוקף החלטה לפי סעיף 121 לחוק), התשע"ו-2015 אושרו.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לנושא השלישי שהוא קצת במחלוקת.

<רוני טלמור: הנושא השלישי זה תקנות החברות (הוראות ותנאים לעניין הליך אישור דוחות כספיים)(תיקון), התשע"ו-2016.

<רוני טלמור: התיקון נועד לאפשר לחברות מסוימות לא להקים ועדת מאזן ובמקום זה, בתנאים מסוימים שמוגדרים פה בתקנות, שהדיונים של ועדת המאזן בעצם ישולבו בדיוני הדירקטוריון.

<רוני טלמור: שיהיה בעצם דיון אחד לגבי הדוחות הכספיים.

<רוני טלמור: המטרה של התקנות האלה היא בעצם למנוע מצבים שבהם יש כפילות בדיונים.

<רוני טלמור: כל הנושא של ועדת מאזן זה נושא שמאוד חשוב למשרד המשפטים.

<רוני טלמור: גם בעולם, אחרי המשבר הכלכלי של 2008, הנושא של איכות הדיון בדוחות הכספיים קיבל תהודה מאוד רבה וגם בישראל הותקנו תקנות בעניין הזה בשנת 2010.

<רוני טלמור: הדיון הזה הוא מאוד חשוב.

<רוני טלמור: הוועדה מאוד חשובה.

<רוני טלמור: זאת ועדה בלתי תלויה ומקצועית וזאת בעצם המטרה של הוועדה הזאת.

<רוני טלמור: אבל, בחברות שהן יחסית קטנות ויש בהן יחסית מעט דירקטורים, הרבה פעמים רואים שהקמת הוועדה ודיון בה ולאחר מכן דיון בדוחות הכספיים גם בדירקטוריון בעצם יוצר כפילות משום שפחות או יותר אותם אנשים מנהלים את אותו דיון פעמיים.

<רוני טלמור: בגלל שחשוב לנו שתהיה רגולציה טובה, אבל אנחנו גם לא רוצים שהרגולציה תייצר תהליכים מיותרים, ההצעה שלנו כאן היא לאפשר בתנאים מסוימים איחוד של הוועדה אל תוך דיוני הדירקטוריון.

ניסן סלומינסקי: חייבים, או שאפשר?

<רוני טלמור: אנחנו מאפשרים.

<רוני טלמור: חברה שחושבת שהדוחות שלה מורכבים והם מחייבים דיונים ספציפיים תוכל בהחלט להקים ועדה.

<רוני טלמור: אנחנו מבקשים שאת אותו הרכב של ועדת מאזן, שלושה דירקטורים שהם בלתי תלויים לפי ההגדרות בתקנות, יהיה גם בתוך הרכב הדירקטוריון.

<רוני טלמור: כלומר, אנחנו לא משחררים מבחינת הרכב הדירקטוריון מהדרישות המקצועיות והדרישות של האי תלות.

<רוני טלמור: אנחנו מבקשים שהדיון יכלול את אותו דיון שנדרשת ועדת מאזן לבצע.

<רוני טלמור: אנחנו מבקשים שמבחינת הנוכחים, כל המוזמנים, קרי, רואה החשבון המבקר, מבקר פנימי, כולם יהיו מוזמנים לדיון.

<רוני טלמור: אנחנו מבקשים שהמניין החוקי, גם לדיון וגם בהצבעה יהיה לא רק רוב מבין הדירקטורים אלא רוב של אותם דירקטורים שהיו מהווים את ועדת המאזן אילו היא היתה כמה.

<רוני טלמור: כלומר, אותם דירקטורים בלתי תלויים שהיו מקימים את ועדת המאזן.

<רוני טלמור: באופן הזה אנחנו נותנים להם כוח עודף לעומת הדירקטורים שלא היו מהווים את ועדת המאזן במצב דברים רגיל.

<רוני טלמור: אנחנו סבורים שהתקנות האלה מייצרות איזון טוב בין הצורך בדיון יעיל לבין החשש מעודף רגולציה.

<רוני טלמור: אנחנו מציעים בתקנות את ההקלות האלה לשתי קבוצות של חברות.

<רוני טלמור: קבוצה ראשונה זה קבוצת החברות הקטנות, שכבר ראינו שורה של הקלות שניתנות להן.

<רוני טלמור: אמרנו שמדובר בחברות עד היקף של 300 מיליון, קצת יותר מ-300 חברות שיהיו רשומות בבורסה.

<רוני טלמור: הקבוצה השנייה של החברות זה חברות של IPO שהנפיקו לראשונה.

<רוני טלמור: אנחנו מציעים להם את ההקלה הזאת לחמש שנים.

<רוני טלמור: לשכת רואי החשבון הניחה לפני הדיון האחרון מכתב אל אדוני שבהם הם מסבירים בצורה מפורטת התנגדות שלהם לתקנות.

<רוני טלמור: הם סברו שבעצם התקנות האלה לא צריכות להיות מותקנות כלל.

<רוני טלמור: לפי עצתך, יצרנו קשר עם לשכת רואי החשבון וקיימנו איתם התדיינות רצינית בכמה פעמים כדי לנסות ולראות אם אנחנו מצליחים להגיע להבנות לגבי שינוי או תנאים בתקנות שיאפשרו להם לקבל את התקנות.

<רוני טלמור: לצערי, לא הצלחנו להגיע להסכמות.

<רוני טלמור: היינו מאוד מאוד קרובים ברעיון לקבל כל מיני תנאים שקצת יצמצמו את התחולה של התקנות.

<רוני טלמור: אבל בסופו של דבר, התנאים שהם ביקשו נראו לנו נוקשים מידי באופן שמעקר את התקנות, שבסופו של דבר נועדו להקל.

<רוני טלמור: הם חשבו וגם הציגו את דעתם, שאנחנו צריכים ללכת יותר רחוק מבחינת הצמצום של התקנות.

<רוני טלמור: בגלל שזמנו של אדוני קצר, אני אומר שבעקבת הדיונים האלה ולאחר שקיימנו התייעצות גם עם הרשות לניירות ערך וגם עם גורמים נוספים לגבי התקנות האלה, אנחנו רוצים להציע צמצום מסוים של היקף התקנות.

<רוני טלמור: אם בעיניי אדוני זה ייראה כפשרה ראויה אנחנו נסכים לה.

<רוני טלמור: הפשרה היא שבכל מקרה התקנות האלה יחולו רק לגבי חברות שבהן מספר הדירקטורים אינו עולה על שבעה.

<רוני טלמור: לגבי חברות קטנות זה מכסה פחות או יותר 80%-85% מהחברות.

<רוני טלמור: ההיגיון בזה הוא שכאשר הרכב הדירקטוריון קטן, אותם שלושה חברי ועדת מאזן ממילא מהווים חלק משמעותי ממספר הדירקטורים ולכן הטענה שעומדת בבסיס התקנות לגבי הכפילות בדיונים מתחזקת.

<רוני טלמור: לכן זאת נראית לנו פשרה נכונה.

אוסאמה סעדי: ההצעה הזאת הוצעה למועצת רואי החשבון?

<רוני טלמור: כן.

<רוני טלמור: ההצעה הוצעה להם.

<רוני טלמור: הם חשבו שאנחנו צריכים לצמצם את זה עד כדי חמישה.

<קריאה: אנחנו מתנגדים גם להצעה הזאת.

<רוני טלמור: צמצום לחמישה דירקטורים יביא בפועל לכך שיהיו לנו דירקטוריון עם רוב בלתי תלוי כי אותם שלושה חברים בלתי תלויים של ועדת מאזן יהיו בעצם רוב הדירקטוריון.

<רוני טלמור: אנחנו לא רוצים שהתקנות האלה ישדרו בעקיפין החמרה.

<רוני טלמור: אנחנו לא רוצים לעשות הקלה, שכשמורידים ממנה את העטיפה רואים בעצם החמרה בדרישות.

<רוני טלמור: אנחנו חושבים ששבעה זה מספיק.

<רוני טלמור: אנחנו חושבים ששלושה מתוך שבעה זה באמת מראה.

<רוני טלמור: אם אתה לוקח את היו"ר וגורמים נוספים בחברה שמלווים כמעט תמיד את דיוני ועדת מאזן, אנחנו רואים שמעבר לאותם שלושה דירקטורים יש כפילות יחסית גדולה וחפיפה בדיונים וזאת נראית לנו פשרה נכונה.

אוסאמה סעדי: הנימוק הוא נימוק של כפילות?

<רוני טלמור: כן, של מניעת בירוקרטיה.

<רוני טלמור: לגבי חברות IPO, חברות שמציעות לראשונה ניירות ערך, כאן ההקלה ניתנת לכל החברות קטנות וגדולות.

<רוני טלמור: הדיון עם לשכת רואי החשבון היתה בעיקר לגבי משך ההקלה.

<רוני טלמור: אנחנו הרי ביקשנו אותה לחמש שנים, כמו יתר ההקלות לחברות IPO.

<רוני טלמור: אנחנו לא חושבים שנכון לקצר את תקופת החמש שנים משום שהמטרה של רשות ניירות ערך, של הבורסה ושלנו, זה לבוא לחברות עם חבילה מסודרת שאפשר לשווק אותה כחבילת חמש שנים של הקלות.

<רוני טלמור: אם נתחיל עכשיו לקבוע תקופות אחרות, אנחנו פוגעים בחבילה.

<רוני טלמור: לכן, אם אדוני סבור שגם קבוצת החברות הזאת צריך לעשות איזה צמצום של התקנות, אפשר גם כאן לדבר על חברות שיש בהן דירקטוריונים יחסית קטנים של עד שבעה חברים.

ניסן סלומינסקי: יזהר, אנחנו שמחים שאתה נמצא איתנו בריא ושלם ואפילו מחייך.

<יזהר קנה: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: מאחר ואנחנו כבר אחרי הזמן ואנחנו צריכים לסיים בשעה שתיים, בואו ננסה לסכם את הדברים.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שההצעה שקיימת היא הצעה שנראית הוגנת מאוד.

ניסן סלומינסקי: הטיעון המרכזי היה, שבפורום רחב של דירקטוריון אי-אפשר לקיים דיונים מקצועיים ואז צריכים את הוועדה הזאת שתעשה את הדיון ואחר-כך תביא לדירקטוריון.

ניסן סלומינסקי: אבל מאחר וכאן כבר הגיעו להסכם ומדובר על פורום מצומצם של שבעה שמתוכם שלושה הם מהוועדה עצמה, זאת אומרת שכן אפשר יהיה בפורום הזה.

ניסן סלומינסקי: בין כה וכה חלקם הגדול הם אותם אנשים שבוועדת המאזן.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שכן אפשר ללכת על הדבר הזה.

ניסן סלומינסקי: מה עוד שזאת לא חובה, זאת רשות.

ניסן סלומינסקי: חברות שיחליטו שהן לא רוצות יוכלו כן לקיים את שני הדברים.

ניסן סלומינסקי: זה נראה הוגן ללכת על דבר כזה ולהגיע להסכמה שאנחנו הולכים ביחד.

<יזהר קנה: ברשותך, אני אגיד את הנקודות בקצרה ואחרי זה אדיר אולי יוסיף מילה אחת או שתיים.

<יזהר קנה: קודם כל, הנושא הזה של ועדות המאזן זה נושא שאנחנו חיים איתו מספר שנים יפה.

<יזהר קנה: כמדומני לפני חמש שנים זה הפך לקבוע ולפני זה היה באופן זמני.

<יזהר קנה: זאת תקנה שהצליחה בצורה יוצאת מן הכלל.

<יזהר קנה: למיטב שיפוטנו המקצועי כרואי חשבון, זה אחד הצעדים החשובים ביותר אם לא החשוב ביותר, שיזמה אותו הרשות לניירות ערך להגברת הנושא של הממשל התאגידי בדיווח הכספי.

<יזהר קנה: אנחנו חושבים שהנושא הזה של ועדת המאזן הוא אחד מהכלים החשובים ביותר לכך שיש ממשל תאגידי נאות בדיווח כספי.

<יזהר קנה: בשונה מחבריי שמגיעים מהשירות הממשלתי, אני בעל ניסיון.

<יזהר קנה: אני יושב בהרבה מאוד ועדות כאלה וישבתי בהרבה ועדות כאלה.

<יזהר קנה: אני אומר בצורה ברורה חד חד ערכית, הן מהניסיון שלי והן מהניסיון של חבריי, שעצם קיומה של ועדת המאזן בנפרד מהדירקטוריון, ב-99% מהמקרים שבהם אני הייתי, היתה לזה תרומה חד משמעית לדיווח הכספי.

<יזהר קנה: לא פעם ולא פעמיים ולא שלוש זה שינה את הדיווח.

ניסן סלומינסקי: גם כשמדובר על דירקטוריון של 7 אנשים כשלושה מתוכם הם אותם חברים שבוועדת המאזן?

<יזהר קנה: אני רוצה להסביר.

<יזהר קנה: ההבדל הוא לא רק בעצם זה שפה יש שלושה ופה יש שבעה.

<יזהר קנה: דרך אגב, רק למען הסדר הטוב, חבל שחבריי לא ציינו, אבל אם אתה שם את הרף בשבעה, אז בעצם הכנסת 75% מהחברות.

<יזהר קנה: זאת אומרת, למיטב ידיעתי, על-סמך בדיקה שהיא לא מדעית, 75% מהגופים שהם אותם גופים קטנים שמדובר עליהם נמצאים בתוך אותם שבעה.

<יזהר קנה: אם תוסיף לזה את כל החברות החדשות - - -

אורי מקלב: הוא שאל האם היחס בין שלושה לשבעה, למה אתה חושב - - -

<יזהר קנה: אני נשאל לדעתי המקצועית אז אני אומר במפורש.

<יזהר קנה: יש פער ענק בדיון שבו יש שלושה אנשים של ועדת מאזן, שאז הדיון הוא נטו מקצועי.

<יזהר קנה: כל האנשים שמסביב לשולחן הם אנשים שמבינים ויודעים חשבונאות ודיווח כספי לבין דיון בשבעה.

<יזהר קנה: אם היית שואל אותי לגבי חמישה, היה לי הרבה יותר קשה לענות לך.

<יזהר קנה: לגבי שבעה, זה יותר מאשר פי שניים ואותה שלישייה נמצאת במיעוט.

<יזהר קנה: זה לא רק השאלה של היותם במיעוט.

<יזהר קנה: אותם חברים נוספים, של הפער בין ועדת המאזן לדירקטוריון, כאשר אתה מדבר על שבעה, אלה הם אתם אנשים שבדרך כלל ההבנה שלכם בדיווח כספי היא ברמה יותר נמוכה ולכן אתה לא יכול לקיים את אותו דיון.

<יזהר קנה: אני אומר בצורה ברורה, נחרצת וחד משמעית, בדירקטוריון של שבעה אי-אפשר לקיים דיון ברמה המקצועית הנדרשת לעומת ועדת מאזן של שלושה.

<יזהר קנה: ברשותך, אני רוצה להזכיר לכבודו שבמדינת ישראל יש עוד גופים שלציבור יש עניין בהם וזה כל המלכ"רים למיניהם, העמותות והחל"צים.

<יזהר קנה: קבע המחוקק במדינת ישראל שלעמותה עם מחזור של 2-3 מיליון שקלים, הון עצמי של מיליון, שכנראה היא אולי קצת פחות חשובה לפעמים מאשר אותה חברה ציבורית של 250 מיליון שקל הון עצמי, קבע המחוקק שצריכה להיות ועדת ביקורת שתדון במאזן.

<יזהר קנה: היא תהיה נפרדת מהדירקטוריון.

<יזהר קנה: היא תקיים את הדיון לפני הדירקטוריון ותיתן את ההמלצה שלה בכתב.

<יזהר קנה: אז יש לנו ועדת מאזן נפרדת לגמרי, ועדת ביקורת ואחרי זה דירקטוריון ואחרי זה אסיפה כללית.

<יזהר קנה: אנחנו מחילים את זה על כל העמותות, למעט העמותות הזניחות.

<יזהר קנה: בא המחוקק הישראלי, משרד המשפטים, ואמר שבאותן חברות צריך להיות וכאן זה לא בעמותות.

<יזהר קנה: נקודה מאוד מרכזית ששכחנו לדבר עליה ואני חושב שהיא מאוד חשובה זה הנושא של הרבעונים.

<יזהר קנה: אנחנו כאן מגיעים מכל מיני כיוונים שונים ויש כאן חקיקה על חקיקה על חקיקה.

<יזהר קנה: אני אגיד אחרת, דעתי אולי היתה קצת שונה אם לא היו רבעונים לנגד עינינו.

<יזהר קנה: אנחנו בעצם אומרים ככה: אנחנו נוריד את ועדת המאזן.

<יזהר קנה: אנחנו גם הולכים כנראה להוריד את הרבעונים.

<יזהר קנה: יש הצעה של הרשות לניירות ערך.

<יזהר קנה: כאן אני אומר בצורה מאוד ברורה את דעתה של לשכת רואי החשבון, שאנחנו מברכים על היוזמה.

<יזהר קנה: אנחנו רוצים לחסוך בעלויות?

<יזהר קנה: בואו נחסוך ברבעונים.

<יזהר קנה: זה הרבה מאוד כסף, זה הרבה מאמץ, הרבה מאוד עבודה.

<יזהר קנה: רק למען הסדר הטוב, העלות של ועדות המאזן, כל ועדות המאזן האלה באותן חברות הן בסביבות 10,000-15,000 שקלים בשנה.

<יזהר קנה: אם אנחנו נוריד את הדוחות מהארבעה לשניים, העלות תרד ל-8,000-9,000 שקלים לוועדות המאזן.

<יזהר קנה: לבוא ולהגיד שזה הנטל?

<יזהר קנה: אני לא חושב.

<יזהר קנה: היה היום מאמר מאוד יפה בעיתון הארץ בנושא של שומרי הסף והראיתי אותו לחבריי מהממשלה.

<יזהר קנה: יש מקבץ של שומרי הסף בדיווח הכספי.

<יזהר קנה: רואי החשבון הם אחד מהם.

<יזהר קנה: ועדות המאזן הם שומר סף מאוד מאוד חשוב.

<יזהר קנה: היה ואנחנו מורידים את ועדות המאזן, אנחנו לאט לאט מזיזים את כל שומרי הסף הצידה ומשאירים רק את רואי החשבון במערכה.

<יזהר קנה: זה לא נכון, זה לא חכם.

<יזהר קנה: מעבר לזה שזה מוריד עלינו יותר אחריות ונטל, אני חושב שאנחנו לא נוכל לבצע את עבודתנו נאמנה כמו שאנחנו עושים היום בוועדת מאזן.

<יזהר קנה: כפי שאמרתי, לדעתנו העלות היא זניחה.

<יזהר קנה: אני רוצה לחזור לנקודה שעליתי קודם.

<יזהר קנה: יש שורה ארוכה של שינויי חקיקה של הרשות לניירות ערך.

<יזהר קנה: אי-אפשר לבוא ולדבר על אחת בנפרד מהאחרות.

<יזהר קנה: ברגע שיהיה השינוי הזה של הרבעונים, שאני מאמין שהוא יהיה ונכון שהוא יהיה, הוא ישנה את כל כללי המשחק.

<יזהר קנה: אנחנו עוברים מארבעה דוחות בשנה לשני דוחות בשנה.

<יזהר קנה: בהערת אגב אחרונה.

<יזהר קנה: היה מאמר היום בבוקר בעיתון.

<יזהר קנה: במקרה אחד מהאירועים זה אירוע שאני מכיר אותו.

<יזהר קנה: שם שפטו גם את רואה החשבון וגם את בעלי השליטה.

<יזהר קנה: מצאו אותם אשמים על אי הכללה של איזה שני סעיפים קטנים, עמוד 84 ג' או עמוד 54 ב', עם כל הכבוד.

<יזהר קנה: אי-אפשר מצד אחד לדרוש ירידה לרמות ולפרטים מדהימים מבחינת כל מערכת הדיווח החשבונאי ומצד שני, לבוא ולהגיד שמורידים את הוועדה הזאת שהיא כל-כך חשובה.

ניסן סלומינסקי: ראינו אצל הבנקים, גם רואי החשבון יכול להיות שהם מפשלים בגדול.

<אילן פלטו: צריך להבין שאנחנו במצב חרום מבחינת החברות הציבוריות.

<אילן פלטו: זה לא שאנחנו מדברים פה בחלל רגיל.

<אילן פלטו: אנחנו במצב חרום.

<אילן פלטו: חברות קיימות רוצות לצאת מהבורסה וחברות חדשות לא באות לבורסה.

<אילן פלטו: מה שנעשה פה זה איזה ניסיון קטן לעצור מהסחף.

אוסאמה סעדי: בגלל הדבר הזה?

<אילן פלטו: גם.

<אדיר ענבר: אתה מדבר על 10,000 שקלים בשנה.

<אילן פלטו: מדובר פה בהקלה שיכולה לחסוך כ-15 מיליון שקלים לחברות הציבורית בחשבון הכולל.

<אילן פלטו: זה לא פשוט וזה לא הולך ברגל הסכומים האלה.

אוסאמה סעדי: כשנותנים 10 מיליון שקלים למנכ"ל, אז מסתכלים על 10,000 שקלים?

<אילן פלטו: מהניסיון שלי בחברות הציבורית, ואני יושב בדירקטוריונים של חברות ציבוריות ובוועדות מאזן, ב-99.9% אחוז מהמקרים, הנושאים נפתרים בין רואה החשבון לבין סמנכ"ל כספים לפני בכלל הדיון בוועדת המאזן.

<אילן פלטו: ברוב המקרים לא מגיעים לוועדת המאזן עם חיכוכים.

<אילן פלטו: החיכוכים נגמרים לפני.

<אילן פלטו: זה לא נכון שבוועדת המאזן אז פתאום רואה החשבון פתאום נזכר להעלות את הנושא.

<אילן פלטו: זה לא קורה.

<אילן פלטו: ברוב המקרים הדברים נפתרים לפני.

<אילן פלטו: לכן הטענה הזאת שצריך שתי ועדות היא מיותרת.

<אילן פלטו: רגולציה זה עניין של עלות תועלת.

<אילן פלטו: גם אם יש מקרה אחד או שניים שבוועדת מאזן מתקיים דיון, ב-99% מהמקרים אין לזה שום משמעות.

<אילן פלטו: זה שני דיונים כפולים ומיותרים.

<אילן פלטו: מלכתחילה התקנה הזאת היתה מיותרת וגרמה לחברות עוד ישיבה, עוד תשלום, עוד הוצאות.

<אילן פלטו: זה לא רק התשלום לדירקטורים, זה תשלום לרואה החשבון, תשלום לעוד בעלי מקצוע.

<אילן פלטו: לפי דעתי, המניע העיקרי של ההתנגדות פה הוא לא ממשל תאגידי.

<אילן פלטו: המניע העיקרי להתנגדות פה ה הוא אחר לגמרי וכולם יודעים את המניע.

<יזהר קנה: תוריד את הרבעוני.

ניסן סלומינסקי: יזהר ואילן.

<יזהר קנה: כבוד היושב ראש, שמענו האשמות שלא אהבתי אותן.

<יזהר קנה: אני נוהג בכבוד במר פלטו.

<יזהר קנה: אני מבקש שינהג כך גם בנו.

ניסן סלומינסקי: יש לנו עכשיו שתי אפשרויות: לדחות את זה ונעשה ישיבה בזמן הקרוב.

ניסן סלומינסקי: בשעה שתיים מחכים לי במקום אחר.

ניסן סלומינסקי: חשבתי שיש איזו הצעה שהיא סבירה ויכולה להתקבל.

ניסן סלומינסקי: אם אתם מתנגדים אני אדחה את זה.

ניסן סלומינסקי: אני יכול גם להחליט כי אתם רק היועצים ולא מעבר לזה.

ניסן סלומינסקי: אני אומר שוב, אם אי-אפשר לסגור את זה כרגע, אז נעשה את זה בשבוע הבא אבל אז תהיה רק הצבעה.

אוסאמה סעדי: ניסן, אפשר לשקול את העניין של החמישה.

<קריאה: זאת לא הקלה.

<קריאה: יותר טוב לא לעשות בכלל.

<אדיר ענבר: הושמעו פה נתונים שעלולים להטעות.

ניסן סלומינסקי: אדיר, אם בסוף לא נגיע להסכם אז חבל.

ניסן סלומינסקי: אני לא יכול להיות פה עכשיו.

ניסן סלומינסקי: אני אומר שוב, אם אין אפשרות להגיע להסכם אנחנו נקבע ישיבה בעוד שבוע או שבועיים ונקיים הצבעה.

ניסן סלומינסקי: תגיע להסכם, טוב.

ניסן סלומינסקי: אם לא תגיעו להסכם אז יחליטו.

ניסן סלומינסקי: אני נועל את הישיבה, תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה.