ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 107, 2015-12-01 11:00

שולי מועלם-רפאלי: בוקר טוב, י"ט כסלו, יום שלישי, חג הגאולה של חב"ד אומנם, אבל למה לנו לא להיגאל גם כן.

שולי מועלם-רפאלי: 1 בדצמבר 2015.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נקיים דיון מהיר בבקשה של חברי הכנסת: אחמד טיבי ורויטל סויד שבאופן שאינו נהוג בכנסת הם לא נמצאים כאן עכשיו.

שולי מועלם-רפאלי: בנושא: המצוקות הרפואיות של נשים במערכת הבריאות הציבורית.

שולי מועלם-רפאלי: מראש אני ממסגרת את הדיון עד עשרה ל-12.

שולי מועלם-רפאלי: נמצא פה חבר הכנסת אוסאמה סעדי שיציג את הנושא בשמם של המציעים ואז נעבור בין משרד הבריאות לבין ארגוני חולים, ארגוני נשים ומוזמנים נוספים.

שולי מועלם-רפאלי: צריך להגיד שבמקביל מתנהל דיון בוועדה לקידום מעמד האישה בנושא של בדיקות HIV בהריון, כך שבסופו של דבר מתקיים עכשיו סוג של דיון על מצב בריאותן של נשים.

שולי מועלם-רפאלי: כמו כל קבוצה ייחודית גם במערכת הבריאות אפשר וצריך לדבר גם על האתגרים שעומדים בפניהם, אישה בשיח עם הבריאות של עצמה ועם מערכת הבריאות וגם חברה.

שולי מועלם-רפאלי: לא מזמן עבר התקציב, עבר.

שולי מועלם-רפאלי: גם בוועדה הזאת וגם בוועדת הכספים נכנסנו לעומקו של תקציב מערכת הבריאות.

שולי מועלם-רפאלי: בוועדה לקידום מעמד האישה הוצג התקציב המגדרי של מערכת הבריאות.

שולי מועלם-רפאלי: בסוף המטרה של כולנו היא בריאות איכותית, זמינה ושוויונית לכל האזרחים והאזרחיות.

שולי מועלם-רפאלי: בבקשה חבר הכנסת סעדי.

אוסאמה סעדי: תודה גברתי היושבת הראש, בוקר טוב לכולם.

אוסאמה סעדי: כפי שאמרה כבוד היושבת ראש אני מציג את הנושא הזה בשם המציגים חבריי חברי הכנסת:

אוסאמה סעדי: אחמד טיבי וחברת הכנסת רויטל סויד שבמקרה ביום הזה שניהם נמצאים בחו"ל ולכן נמנע מהם להציג את הנושא החשוב הזה.

אוסאמה סעדי: אנחנו בתע"ל (תנועה ערבית להתחדשות) שהיא חלק ומרכיב מתוך הרשימה המשותפת, וחבר הכנסת אחמד טיבי יושב ראש תע"ל מציג כמדי שנה את הנושא הזה כנושא חשוב, אקוטי.

אוסאמה סעדי: כל שנה הוא עומד על זה ומציג את הנושא של הרפואה הציבורית ובמיוחד המצוקות הרפואיות של נשים במערכת הבריאות הציבורית, באמת תוך שימת דגש על הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: כפי שאמרה היושבת ראש, נושא הבריאות הוא נושא מאוד מאוד חשוב לכולנו ובמיוחד לנשים שמהוות אחוז ניכר בתוך החברה.

אוסאמה סעדי: מעל 50% מתוך החברה בישראל הן נשים.

אוסאמה סעדי: טבעי הדבר שנשים שמקבלות ונזקקות יותר הן למערכת הבריאות הציבורית, הן לבתי חולים והן לקופות החולים, הן לרופאים.

אוסאמה סעדי: לכן, חשוב מאוד שהעניין הזה יקבל דגש מיוחד על המצוקות של הנשים במערכת הבריאות הציבורית.

אוסאמה סעדי: היום יש את וועדת סל הבריאות, גברתי היושבת ראש.

אוסאמה סעדי: כשאנחנו מדברים על ייצוג נשים אנחנו מדברים גם על ייצוג הולם.

אוסאמה סעדי: היום יש חוק לייצוג הולם של נשים, יש ייצוג הולם גם של ערבים בכל המערכות השלטוניות.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו מדברים היום, והיום אנחנו מדברים על נושא של הנשים והמצוקות של הנשים, כיום וועדת סל הבריאות מונה 18 חברים.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש, מתוכם 12 גברים ורק 6 נשים.

אוסאמה סעדי: אולי מישהו יגיד: 'נו, טוב שש גם טוב, גם זה אחוז ניכר, זה שליש, אבל אם זה היה רק העניין של מספרים ורק עניין של ייצוג אולי לא הייתי שם דגש על העניין הזה.

אוסאמה סעדי: אבל, כאשר אנחנו מסתכלים גם על הנתונים של וועדת הסל ועל התקציבים והתרופות שמאשרת וועדת הסל, אז יש לי נתון – קיבלתי את הנתונים האלה משדולת הנשים בישראל – בשנים האחרונות, בשמונה השנים האחרונות וועדת הסל הקצתה לסל התרופות 2.7 מיליארד שקל, בשמונה השנים האחרונות, מתוך זה גברתי היושב ראש, הוקצו לתרופות בתחום הגינקולוגיה אך ורק 38 מיליון שקל.

אוסאמה סעדי: זה בקושי אחוז וחצי.

שולי מועלם-רפאלי: אני רק רוצה להבין האם מגמת הדיון הזה היא וועדת הסל - - -

אוסאמה סעדי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: או שאנחנו מדברים על מצוקות של נשים במערכת הבריאות - - -

אוסאמה סעדי: באופן כללי - - -

שולי מועלם-רפאלי: כי אני ממש לא מתכוונת לדון פה בוועדת הסל.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: גם כי לא לשם זה נקראתי וגם כי אני חושבת שמי שאמור לתת פה את התושבות לא נקרא לשם זה וגם.

שולי מועלם-רפאלי: למרות תת הייצוג בוועדה, שהוא זועק לשמיים וכולנו הבענו עליו את עמדתנו ואף קראנו לנסות לאזן אותו באופן כזה או אחר, אני חייבת להודות שבסבב הקודם בוועדה היה שיוון מגדרי ויחד עם זאת הנתונים לא הראו על איזשהו שוויון חלוקתי.

שולי מועלם-רפאלי: אז אולי לא כדאי לנו ללכת למקום של כמה נשים וכמה גברים, אלא לדבר במהות על זה שאולי פה זה מתחלק אחרת.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש, אני אמרתי בצדק שהעניין הזה הוא לא מספרי - - -

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

אוסאמה סעדי: ולא של 12 ו-6, אבל אני נתתי את המספר הזה ושיקפתי את המציאות.

אוסאמה סעדי: למשל, כאשר הייתה כבוד שרת הבריאות יעל גרמן, המספר היה שווה – 50/50.

אוסאמה סעדי: אני נתתי את הדוגמאות לתרופות ולסל התרופות כאשר רק 1.5%-2% מוקצים לתרופות שהן בתחום המיוחד של נשים.

אוסאמה סעדי: אני פתחתי ואמרתי שיש יותר נזקקות של נשים לרופאים, לתרופות, לבתי חולים, למערכת הבריאות ולכן טבעי הדבר שהן תקבלנה אחוז גדול עקב המצוקות שלהן במערכת הבריאות הציבורית.

אוסאמה סעדי: נתתי את הדוגמה הזאת שרק 1.5% מתוך התקציב הולך לנשים, זה מעיד על המצוקות.

אוסאמה סעדי: אני חושב שצריך לתת ולשים דגש על העניין הזה של שילוב הנשים הן במערכת הבריאות הציבורית, הן במערכת בתי החולים והן במערכת השלטונית.

אוסאמה סעדי: כאשר יש יותר מדי נשים וייצוג הולם של הנשים בתוך המערכות האלה, אני בטוח שהן תשמנה דגש לעניין של פתרון המצוקות של הנשים בתוך מערכת הבריאות הציבורית.

אוסאמה סעדי: אני חושב שזה דיון מאוד מאוד חשוב ולכן אנחנו מציגים את זה היום.

אוסאמה סעדי: תודה גברתי.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה.

שולי מועלם-רפאלי: אני רק אוסיף משפט לפני שאני אתן לנשות, במקרה הזה, משרד הבריאות להציג את הנתונים מבחינתכן.

שולי מועלם-רפאלי: אני רק אגיד שכמו שבכל פעם אנחנו נדבר על נושאים שקשורים לנשים אנחנו נגיד שענייני קידום נשים ואתגרים שעומדים בפני נשים אינם רק עניין של נשים.

שולי מועלם-רפאלי: זה עניין של החברה כולה, גברים ונשים כאחד.

שולי מועלם-רפאלי: ברוך ה', שיתוף הפעולה בין נשים לגברים בכנסת הוא דבר ברוך גם בנושאים כלליים וגם בנושאים שקשורים לנשים.

שולי מועלם-רפאלי: שלום לחברי הכנסת.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נאפשר למשרד הבריאות להציג ואז חברי הכנסת יקבלו רשות דיבור.

שולי מועלם-רפאלי: בבקשה.

<עידית סגל: אני דוקטור עידית סגל.

<עידית סגל: אני עוזרת רפואית לראש מינהל רפואה במשרד הבריאות.

<עידית סגל: הערה קטנה לפני שנפתח במצגת שלנו.

<עידית סגל: בנושא של וועדת הסל אני מבינה שכבר הייתה איזו התכתבות והיה איזה מענה מטעם המשרד.

<עידית סגל: באמת המינויים לחברי הוועדה מתבצעים על ידי שר הבריאות ושר האוצר.

<עידית סגל: ישנן קטגוריות של משתתפים - - -

שולי מועלם-רפאלי: עידית, אני אמרתי שזה לא דיון על הסל ולא דיון על וועדת הסל.

שולי מועלם-רפאלי: אני פשוט חושבת שאין לזה מקום פה.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא הנושא, לא נתבקשת לענות על זה.

שולי מועלם-רפאלי: כמו שאמרתי היה על זה כבר דיון.

שולי מועלם-רפאלי: יש מה ללמוד מזה לפעמים הבאות, יש דברים שהם מצוינים ויש לכולנו מה ללמוד.

שולי מועלם-רפאלי: בואו לא נפתח את זה כי אחרת זה ייקח את הזמן שהוקצה לדיון הזה.

שולי מועלם-רפאלי: בבקשה.

<עידית סגל: אני רוצה להציג את הפעילות של משרד הבריאות.

<עידית סגל: אם יורשה לי, אני פותחת פה את הדלת כי לא נשאלה שאלה ספציפית מעבר לוועדת הסל שאני שומעת עכשיו.

<עידית סגל: אני רוצה להציג מעט את העשייה של משרד הבריאות בנושא הספציפי של רפואה מגדרית ורפואת נשים.

<עידית סגל: משרד הבריאות רואה כמובן חשיבות רבה בקידום בריאות הנשים גם מכורח הפרופורציה באוכלוסייה וגם כמובן בגלל הצרכים הייחודיים של הנשים.

<עידית סגל: כבר כמה שנים קיימת מועצה לאומית שמייעצת למשרד הבריאות, למנכ"ל ולחברי ההנהלה.

<עידית סגל: היושבת ראש שלה היא פרופסור נעמה קוסטנטיני, היא לא יכלה להגיע היום.

<עידית סגל: יש כאן ייצוג נוסף מהמועצה, אבל יושבת ראש המועצה – המועצה הזאת פועלת בהתנדבות ולכן היא לא יכלה להתפנות מהיום להיום להגיע לכאן – על שולחן המועצה הזאת עולים נושאים מגוונים גם מטעם המשרד וגם מטעם השטח.

<עידית סגל: כשיש קשיים הם נדרשים לתת מענה לכל מיני נושאים שקשורים לבריאות האישה, בעיקר בקידום בריאות נשים, שירותי בריאות לנשים וכמובן סוגיות ייחודיות בבריאות האישה.

<עידית סגל: בנוסף יש גם מועצה לאומית לרפואת נשים, נאונטולוגיה וגנטיקה שהיא מקצועית בנושא של גינקולוגיה.

<עידית סגל: כמובן יש את המועצה הלאומית לקידום בריאות שגם היא עוסקת בנושאים של רפואה מגדרית.

<עידית סגל: אני רוצה להציג מעט, ממש בקצרה את הנתונים של ה-OECD בדברים ספציפיים שקשורים בנשים.

<עידית סגל: אנחנו רואים שמבחינת תוחלת החיים בלידה מדינת ישראל נמצאת במקום מצוין.

<עידית סגל: אנחנו יודעים את זה כבר כמה שנים, זה הדוח האחרון של הOECD- - - -

אוסאמה סעדי: איפה אנחנו עומדים?

<עידית סגל: הנה הצהובים.

<עידית סגל: האדום זה ישראל.

<עידית סגל: זה ספציפית לגבי נשים.

<עידית סגל: גם בגברים אנחנו טובים וגם בנשים.

<עידית סגל: שיעור פריון – הממוצע בצהוב.

<עידית סגל: אנחנו ממוצע של מעל 3 ילדים בממוצע לאישה.

<עידית סגל: שיעור ניתוחים קיסריים - אנחנו נמצאים במקום טוב יחסית לעולם בעקבות הילודה הגבוהה.

<עידית סגל: אנחנו נכנסים קצת לנושא של תחלואת סרטן, אני לא יודעת אם אפשר לראות את זה מכאן.

<עידית סגל: אתם רואים את ישראל מבחינת הממוצע באדום.

<עידית סגל: הנקודה למטה מייצגת את האזור של ישראל.

אוסאמה סעדי: אנחנו מתחת.

<עידית סגל: אנחנו דווקא נמצאים קצת מעל.

<עידית סגל: מיד נמשיך הלאה.

<עידית סגל: תחלואת סרטן שד בארץ היא גבוהה יחסית כי יש לנו אוכלוסיות שמועדות מבחינה גנטית לתחלואת סרטן השד - - -

שולי מועלם-רפאלי: צריך להגיד גם על זה, אנחנו מתכתבים כל הזמן עם הוועדה לקידום מעמד האישה, גם בנושא הזה של תחלואת סרטן השד התקיים בוועדה דיון ארוך לפני בערך שבועיים.

<עידית סגל: התמותה היא גם באופן פרופורציונאלי, לצערי, היא מעל הממוצע.

<עידית סגל: שוב פעם, בגלל התחלואה הגבוהה.

<עידית סגל: מצד שני - - -

אוסאמה סעדי: בכמה אנחנו בעניין סרטן השד?

<עידית סגל: דווקא מבחינת גילוי מוקדם, אחוזי הגילוי מוקדם והיענות לממוגרפיה, אנחנו נמצאים במקום טוב, מעל הממוצע.

<עידית סגל: יש הרבה עשייה בנושא הזה גם מצד קופות החולים וגם ברמה של משרד הבריאות.

<עידית סגל: כמה מילים לגבי אורחות חיים כי זה עוד דברים.

<עידית סגל: בסך הכול בסל בריאות האישה אנחנו נמצאים במקום טוב גם מבחינת עישון, חשיפה לאלכוהול, שיעור ההשמנה, תזונה בריאה – אנחנו אפילו באחד המקומות המובילים בעולם.

<עידית סגל: כמה היבטים על בריאות האישה - - -

שולי מועלם-רפאלי: תגידי לנו מה המטרות של המשרד ביחס לבריאות הנשים במדינת ישראל.

שולי מועלם-רפאלי: יש פה מצגת מאוד מרשימה, אבל אם נעבור על כל שקף אנחנו נגמור מאוחר מדי.

<עידית סגל: אני לא יודעת איך את רוצה לנהל את זה.

<עידית סגל: אם יש איזו שאלה ספציפית - - -

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: תדברי על האתגרים של המשרד ביחס לבריאות נשים ואיפה אתם רואים את הקשיים ומה הדרכים לפתור.

<עידית סגל: אין ספק שלנשים יש את הייחודיות שלהן גם מבחינת מעגל החיים, ילודה, אחר כך ההזדקנות.

<עידית סגל: גם מבחינת נסיבות חיים, תעסוקה וכדומה משרד הבריאות מנסה לתת מענה בכל אופן.

<עידית סגל: בכל התייחסות יש גם פילוח לנשים וגם לגברים.

<עידית סגל: אנחנו בודקים כשאנחנו רואים שישנם פערים בין גברים לנשים.

<עידית סגל: ישנם פילוחים נוספים, יש פריפריה, מגזרים וכדומה.

<עידית סגל: כשאנחנו מוצאים פערים אנחנו מנסים לשבת ולהבין מה הסיבה לכך ולנסות לתקוף כל נתון בנפרד.

<עידית סגל: אתם רואים שאנחנו נותנים גם מענה מבחינת תחלואה ספציפית לנשים.

<עידית סגל: בנושא שכמובן יותר - -

שולי מועלם-רפאלי: את יודעת, כל אחד בוכה מאיפה שכואב לו.

שולי מועלם-רפאלי: אני חשבתי שתכנון משפחה זה עסק של אישה וגבר.

<עידית סגל: תכנון משפחה אצל אוכלוסייה מלומדת זה באמת נושא של אישה וגבר.

<עידית סגל: כשתכנון משפחה קורה אצל אוכלוסייה כמו נערות, אנחנו גם עוסקים בזה ויש וועדה בנושא.

<עידית סגל: הנושא של הריונות בנערות לא תמיד, זה לא תמיד מתוכנן נכון.

<עידית סגל: הנושא של מניעת אלימות מאוד חזק במשרד.

<עידית סגל: יש לנו אגף שיושבת בראשו עובדת סוציאלית שהיא ספציפית לנושא מניעת אלימות.

שולי מועלם-רפאלי: מניעת אלימות איפה?

<עידית סגל: גם במשפחה.

<עידית סגל: יש הרבה ממשקים עם משרד החינוך ומשרד הרווחה וגם במערכת הבריאות עצמה.

<עידית סגל: איתור של נפגעי אלימות.

<עידית סגל: גם נשים, גם ילדים וטיפול בנושא.

<עידית סגל: אורח חיים בריא – שוב פעם, אומנם יש התייחסות ספציפית לנושא של נשים, שוב בגלל היותן בדרך כלל במשפחה, מאפייני תעסוקה מסוימים וכדומה.

<עידית סגל: לגבי סל התרופות שעלה פה, שוב פעם, יש לנו את רשימת התרופות שהתקבלו בשנים הקודמות וגם של השנה שעלו לוועדה - - -

שולי מועלם-רפאלי: הנתון הזה שהביא חברי, הוא התנצל, הוא יצא כי יש דיון על נושא ספציפי שהוא העלה.

שולי מועלם-רפאלי: יש איזו חלוקה, י פה הוצג כאילו ש-2% בלבד הולכים לתרופות שרק נשים צריכות לקבל אותן.

שולי מועלם-רפאלי: יש פילוחים אחרים איך הסל מתחלק?

שולי מועלם-רפאלי: נגיד, את יודעת להגיד לי כמה תרופות הולכות למחלות שהן ספציפיות לילדים, או כמה תרופות הולכות למחלות גנטיות ספציפיות לאוכלוסייה מסוימת באוכלוסייה?

<עידית סגל: תראי, אני לא בקיאה בנושא של וועדת הסל עד הסוף.

<עידית סגל: אני יכולה לומר לך שהקריטריונים לא מוגדרים מראש: זה ספציפית לילדים, זה לחולים האלה - - -

<מיכל לזרוביץ: סליחה אפשר להוסיף.

<מיכל לזרוביץ: אני מיכל לזרוביץ, אני עוזרת של המנכ"ל.

<מיכל לזרוביץ: הפילוחים הם לפי מחלות ולכן - -

שולי מועלם-רפאלי: בסדר, את זה רציתי שתגידו פה.

<רקפת בכרך: שמי רקפת בכרך, אני נציגת שירותי בריאות כללית, אבל חוץ מזה אני חברת המועצה הלאומית לבריאות האישה וגם חברת הוועד המנהל של העמותה הישראלית לאוסטאופורוזיס.

<רקפת בכרך: אני רוצה להגיד משהו - - -

שולי מועלם-רפאלי: רק מהי המומחיות שלך גברתי?

<רקפת בכרך: רופאת משפחה.

<רקפת בכרך: במועצה לבריאות האישה אני אחראית הסל.

<רקפת בכרך: שנה אחרי שנה כל מה שאנחנו מגישים בעדיפות הכי גבוהה לא מתקבל בכלל.

<רקפת בכרך: זאת אומרת, התסכול הגדול, הוא אמר פה קודם, התסכול הגדול שיש מועצה לבריאות האישה ויש גם את המועצה – אני גם דיברתי עם חבריי הגינקולוגים וכל הדברים האלה – כל מה שהוגש השנה בתעדוף במקום ראשון מבחינת בריאות האישה לא התקבל.

<רקפת בכרך: לא התקבל - -

שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, המשרד מחזיק מועצה לבריאות האישה, אבל ההמלצות לא מתקבלות.

<עידית סגל: בנושא של הסל.

שולי מועלם-רפאלי: ברור.

שולי מועלם-רפאלי: ברור.

שולי מועלם-רפאלי: וועדת הסל היא לא של המשרד, צריך להגיד את זה פה.

שולי מועלם-רפאלי: התחושה שלא יושבים פה המון אנשים ושכל מי שיושב פה יודע את הניואנסים האלה.

שולי מועלם-רפאלי: אם צריך גם נגיד אותם שוב, וועדת הסל היא לא של המשרד.

שולי מועלם-רפאלי: המועצה לבריאות האישה היא כן של המשרד – היא אמירה עקרונית של המשרד, קרי של מדינת ישראל.

שולי מועלם-רפאלי: בואו עכשיו נראה איך מאזנים את ההמלצות החשובות האלה - - -

<קרן גרינבלט: גם זה לא לגמרי מדיוק.

<קרן גרינבלט: המועצה הלאומית מורכבת מגורמים מקצועיים שהם לא עובדי המשרד - - -

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: זה ברור, אבל במועצה הלאומית נאמרה אמירה של מדינת ישראל, שיש משמעות להקים גוף שרואה לנגד עיניו את מערכת הבריאות ביחס לנשים.

שולי מועלם-רפאלי: יש פה מועצה לאומית וזה דבר לאומי, אי אפשר לקחת את זה ממנה.

<רקפת בכרך: עד כדי כך שאמרנו: 'בשביל מה אנחנו יושבים בהתנדבות ועובדים לילות, עושים ישיבות בשש בבוקר, עשר בלילה ומציעים כל שנה והצעות ושום דבר לא מתקבל'.

<רקפת בכרך: צריך להגיד את הדברים האלה בצורה מאוד ברורה.

שולי מועלם-רפאלי: תודה.

שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת אבו מערוף בבקשה.

שולי מועלם-רפאלי: לצורך העניין, דוקטור אבו מערוף.

עבדאללה אבו מערוף: יום טוב לכולם.

עבדאללה אבו מערוף: גברתי יושבת הראש.

עבדאללה אבו מערוף: עכשיו המצב, אם אנחנו נגיד שבגלל שיש 6 שנים מתוך 18 בוועדה סל הבריאות זה המצב, אז דרשני.

עבדאללה אבו מערוף: אני לא חושב, אני לא מגן על אף אחד, שהנושא הוא ככה.

עבדאללה אבו מערוף: אם בגלל שיש 6 נשים אין להן את הרוב אז וועדת סל התרופות?

עבדאללה אבו מערוף: לי יש את הביקורת ואני רוצה שהרבה תרופות תכנסנה לסל בכלל.

עבדאללה אבו מערוף: גם כרופא וגם כאזרח אני מודע לבעיה הזאת, בכלל צריך להרחיב את הסל.

עבדאללה אבו מערוף: אבל גברתי היושבת ראש אם הדיון שלנו ככה, אני לא חושב שאנחנו אובייקטיביים.

עבדאללה אבו מערוף: אני באמת חושב שזה צריך דרשני.

עבדאללה אבו מערוף: מה, אנחנו כל כך, בחברה הישראלית המודרנית וועדת סל התרופות.

עבדאללה אבו מערוף: וסליחה על הביטוי, בהפליית נשים?

עבדאללה אבו מערוף: אני לא יודע אם הנושא הזה הוא - - -

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, לא היה פה כשפתחתי את הדיון.

שולי מועלם-רפאלי: אמרתי שהדיון הוא לא הסל ולא וועדת הסל.

עבדאללה אבו מערוף: בדיוק.

עבדאללה אבו מערוף: אני ראיתי לנכון להעיר את ההערה כי גם בעמדה כאן, אני בתור פעיל בוועדות ראיתי שהדיון היום ואמרתי שחובתי לבוא ולראות מה הולך פה גם כאזרח וגם כרופא וכמחוקק עכשיו.

עבדאללה אבו מערוף: זה שצריך להתייחס לאישה, אני מתכוון מבחינה פיסיולוגית, הדוקטור כאן יודעת, מבחינה ביולוגית ולצרכים שלה.

עבדאללה אבו מערוף: על זה נדבר ואם באמת יש משהו שאנחנו חייבים לשפר ולראות.

עבדאללה אבו מערוף: כמו כן גם בתחום הגניקולוגיה.

עבדאללה אבו מערוף: אם לא נכנסות תרופות לתחום הגניקולוגיה זה בגלל שהיא אישה או בגלל שזה סל התרופות?

עבדאללה אבו מערוף: אם הן עדיין לא נכנסו אז צריך להילחם על זה.

עבדאללה אבו מערוף: היחס שלנו כחברה, אכן צריך את המשקל שלו לאישה בכלל.

עבדאללה אבו מערוף: אני אתן רק דוגמה אחת, אני לא יודע אם שמעתם ואני לא יודע אם זה עד עכשיו ישנו, הייתי במדינות הסקנדינביות פעם בשנות ה-80, 1984.

עבדאללה אבו מערוף: באחת החנויות יש לחם מיוחד לנערות צעירות שהן נשואות שבתוך הלחם יש כבר חומצה פולית.

עבדאללה אבו מערוף: שמעתם על זה?

עבדאללה אבו מערוף: לא.

שולי מועלם-רפאלי: העולם התקדם.

עבדאללה אבו מערוף: למה אנחנו יודעים, חומצה פולית צריך לקחת אותה חודשיים לפני ההיריון למנוע מה שצריך למנוע.

עבדאללה אבו מערוף: זו דוגמה אחת איך מתייחסים.

עבדאללה אבו מערוף: עכשיו היא נכנסת להיריון, היא שוכחת לקחת את החומצה הפולית, היא לא יודעת, היא קונה לחם ויש שם כבר את הכמות שהיא צריכה לקחת כמניעה לפני ההיריון.

עבדאללה אבו מערוף: זו דוגמה אחת.

עבדאללה אבו מערוף: היחס שלנו צריך להיות ככה, וככה נצא עם ההמלצות שאת תגידי.

עבדאללה אבו מערוף: תודה.

שולי מועלם-רפאלי: תודה.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשאול שאלה אחרונה בהצגה שלכם.

שולי מועלם-רפאלי: על פניו כאילו מערכת הבריאות פוגשת נשים על כל הרצף.

שולי מועלם-רפאלי: באיזו נקודה אתם נתקלים בקושי הכי גדול?

שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, באיזה שלב בחיים של נשים במדינת ישראל, מלידתן עד מותן, אנחנו קצת מאבדים אותן?

<עידית סגל: תראי, קשה לי לשים את האצבע על נקודה מסוימת.

<עידית סגל: אני חושבת שבמהלך כל מעגל החיים ישנה התייחסות או ניסיון להתייחס בצורה הולמת, אם זה באמת נושא של כניסה להיריון, תכנון משפחה, ההיריון עצמו.

<עידית סגל: לאחר ההיריון יש לנו אגף שלם שעוסק בזה, סביב נושא של זקנה והזדקנות יש גם אנשים שעוסקים בתחום הזה.

<עידית סגל: גם אישה עם כל הנושא של צנעת הפרט וכדומה.

<עידית סגל: העשייה, גם כשאנחנו מוצאים איזו הנחיה ההסתכלות היא כוללנית לכלל האוכלוסייה.

<עידית סגל: אם יש באמת נושאים ספציפיים, למשל הכנסתי כאן את תחום הארגומטריה שעלה בעבר, שאם צריך להוריד חולצה הגבר יוריד יותר מהר את החולצה ויבצע את הבדיקה ואישה לא.

<עידית סגל: באמת הייתה התייחסות ספציפית לנושא הזה - - -

שולי מועלם-רפאלי: לעשות התאמות.

<עידית סגל: לעשות התאמות לנשים.

<עידית סגל: כנ"ל, יצא חוזר מאוד יפה של פיזיותרפיה לנשים כי ישנן בעיות ספציפיות לנשים שהן באמת לא מאפיינות גברים.

<עידית סגל: יש התייחסות ספציפית.

<עידית סגל: אני לא יכולה לשים פה דגש על נקודה מסוימת, אני חושבת שבאמת יש ראיה הוליסטית או ניסיון להסתכלות הוליסטית ולתת מענה לבעיות ספציפיות שעולות מהשטח.

שולי מועלם-רפאלי: דוקטור רקפת, מה המטרה של המועצה הלאומית לבריאות נשים?

<רקפת בכרך: לקדם בריאות נשים.

שולי מועלם-רפאלי: אבל את יודעת, זה כמעט שאני אשאל מה שלומך הבוקר ואת תאמרי שלומי טוב.

שולי מועלם-רפאלי: טיפה יותר להיכנס.

<רקפת בכרך: אני אכנס.

<רקפת בכרך: קודם כל לגבי מה שאמר חבר הכנסת.

<רקפת בכרך: אני לא חושבת שזה שיש 6 חברות זה - - -

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

<רקפת בכרך: וגם אם היה שוויון זה לא היה.

<רקפת בכרך: המטרה של המועצה הלאומית היא לבדוק את נקודות התורפה - - -

שולי מועלם-רפאלי: אז אולי את תגידי לי איפה נקודות התורפה.

<רקפת בכרך: אני חושבת שיש בכל שלב, אבל יש את הנושא של ההתייחסות.

<רקפת בכרך: הנושא של אישה בגיל הפוריות, היא עטופה.

<רקפת בכרך: יש הרבה מאוד דברים שהם לטובתן, כל הטיפות חלב, מעקב היריון ויועצות.

<רקפת בכרך: את זה הקופות עשו מאוד טוב.

<רקפת בכרך: אני רואה את הבעיה בגיל המאוחר יותר.

<רקפת בכרך: בפוסט מנופאוזה.

<רקפת בכרך: אני יכולה לתת דוגמה.

<רקפת בכרך: אני באה מאזור חדרה, אצלנו במגזר הערבי נשים בין 50 ל-60 יש 50% מהן שסובלות מהשמנת יתר ועשר שנים אחר כך 50% מהן סובלות בסוכרת.

<רקפת בכרך: זאת אומרת, השכיחות של הסוכרת באוכלוסייה הכללית היא 9% - זו השכיחות של הסוכרת באוכלוסייה בישראל.

<רקפת בכרך: בנשים ערבים באזור ואדי ערה, עשינו מחקר מאוד גדול, 50% בגיל מסוים סובלות מסוכרת מפני שהן סובלות מהשמנת יתר, מפני שאין להן איפה לעשות פעילות גופנית - - -

שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, אם אני זוכרת נכון, נסגרה יחידת הסוכרת ב"הלל יפה" לפני שנה.

שולי מועלם-רפאלי: היו פה אין ספור דיונים, למי שלא היה בכנסת הקודמת.

<רקפת בכרך: כן.

<רקפת בכרך: זאת אומרת, זה גיל שהוא מאוד מאוד בעייתי.

<רקפת בכרך: להביא אותן לבדיקות סרטן שד, אז אנחנו שולחים ניידות לממוגרפיה וכל מיני דברים כאלה.

<רקפת בכרך: אני אומרת, הבריאות של הנשים היותר מבוגרות שהן גם פחות יודעות לתקשר עם האינטרנט וכל הדברים האלה, היא בעיניי הבעייתית ביותר.

<רקפת בכרך: אנחנו רואים שם את הפער המאוד גדול בין אוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית למשל.

<רקפת בכרך: גם באוכלוסייה היהודית אנחנו רואים בעיות - - -

שולי מועלם-רפאלי: פערים בתוך - - -

<רקפת בכרך: הרבה בנושא של קרדיולוגיה יש בנשים.

שולי מועלם-רפאלי: צריך להגיד על הדברים שנסגרים גם מה שנפתח.

שולי מועלם-רפאלי: נראה לי שהשבוע או שבשבוע הבא נפתח מרכז בריאות "לב האישה" בבית החולים הדסה עין כרם.

עבדאללה אבו מערוף: סליחה, הערה הביקורתיות והאובייקטיבית על מה שאמרת.

עבדאללה אבו מערוף: אני כאן מדבר באופן יותר שקוף.

עבדאללה אבו מערוף: לצערי הרב, גם אורח החיים שישנו שם באוכלוסייה הספציפית הזאת, לא רק לפרוטוקול, אני מדבר באופן אובייקטיבי, הן מוגבלות באוכל שלהן, ביחס שלהן, בתנועות שלהן – לצערי הרב זו החברה וצריך לשפר.

<רקפת בכרך: זה מה שצריך לעשות.

עבדאללה אבו מערוף: שיהיה מובן שאנחנו גם שם - - -

<רקפת בכרך: זה לא בגלל ההזנחה שם.

<רקפת בכרך: זה משהו שצריך לפעול.

<רקפת בכרך: אלו נקודות שצריך מאוד לשפר אותן.

עבדאללה אבו מערוף: לצערי הרב, שם בחברה העניין של השמנת יתר וחוסר אורח חיים שצריך להיות וגם מנהגים וגם תרבות וגם דת.

עבדאללה אבו מערוף: לצערי הרב, שם הפקטורים האלה הם גורם שלילי להתפתחות סוכרת והשמנת יתר.

<עידית סגל: אני רוצה לתת עוד דוגמה קטנה אם אפשר.

שולי מועלם-רפאלי: בקצרה כי יש לנו עוד שתי דוברות שאני רוצה לתת להן.

<עידית סגל: אני יודעת שבמועצה הלאומית עלה הנושא של חסר ברזל בנערות על רקע של מחזור.

<עידית סגל: גם לזה יש התייחסות שם.

<עידית סגל: אני יודעת שיש שם איזו עשייה וגם התייחסות לנושא הזה.

<עידית סגל: שוב ספציפית, גם הגיל הצעיר.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה מהגברת ליקה כהן להציג את עצמה, את הסיפור שעליו היא יושבת איתנו כאן.

<ליקה כהן: שמי ליקה כהן.

<ליקה כהן: אני נציגה מטעם עמותת הירדרדניטיס סופורטיבה בישראל.

<ליקה כהן: קצת רקע על המחלה.

<ליקה כהן: זו מחלה כרונית בעור, היא דלקתית ורוב הסובלים ממה הן נשים.

<ליקה כהן: פי חמש בערך נשים.

<ליקה כהן: המחלה היא בערך כ-1% מהאוכלוסייה, רובם לא מאובחנים.

<ליקה כהן: אין הרבה מודעות בקרב הרופאים על המחלה הזאת.

<ליקה כהן: יש מלא שגיאות באבחונים.

<ליקה כהן: בערך הממוצע שמצליחים לאבחן את המחלה הוא 7 שנים.

<ליקה כהן: אין לנו מחקרים, אין הרבה תרופות.

<ליקה כהן: המחלה היא נורא קשה גם מבחינת מצב רגשי.

<ליקה כהן: היא גורמת לחוסר תפקוד תעסוקתי ואפילו בסיסי מבחינת להתלבש לבד או להתקלח.

<ליקה כהן: ביטוח לאומי לא מכיר בנו ואין לנו שום הקלה של מחלות כרוניות בכל הקופות החולים.

<ליקה כהן: בעיקרון אנחנו צריכים קצת יותר מודעות.

<ליקה כהן: ביטוח לאומי לא מכיר בנו וגם קופות החולים.

<ליקה כהן: אין לנו אופציה לתפקוד בסיסי ותעסוקתי נורמאלי ומבחינה רגשית טיפולים פסיכולוגיים.

<ליקה כהן: רוב החולים, למעשה לא חיות במצב נורמטיבי.

<ליקה כהן: עכשיו נפתחה עמותה ואנחנו רוצות - - - <קריאה:> איך היא נקראת?

<ליקה כהן: הירדרדניטיס סופורטיבה, HS ישראל.

<ליקה כהן: אנחנו רוצות לעלות מודעות ובעיקר לקדם זכויות כי אנחנו בסך הכול די הרבה מטופלות והמון מאיתנו גם לא אובחנו - - -

שולי מועלם-רפאלי: תסברי אותנו במספר.

שולי מועלם-רפאלי: מה זה די הרבה מטופלות?

<ליקה כהן: 1% מהאוכלוסייה הכללית זה בערך 80 מטופלים, רובם לא מאובחנים.

<ליקה כהן: כרגע רשומים 180 שהם מטופלים במחלקה ב"איכלוב".

<ליקה כהן: ישנה מחלקה אחת שמטפלת ורוב הרופאים פשוט לא מכירים את המחלה הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה רבה.

שולי מועלם-רפאלי: עורכת הדין קרן גרינבלט בבקשה.

<קרן גרינבלט: תודה.

<קרן גרינבלט: שמי עורכת הדין קרן גרינבלט.

<קרן גרינבלט: אני מנהלת קידום מדיניות בשדולת הנשים בישראל.

<קרן גרינבלט: אני מבינה שאנחנו היחידות שהגשנו נייר לדיון הזה, זה קצת מצער וזה כנראה תשומת לב חסרת פרופורציות למה שרצינו לעשות.

<קרן גרינבלט: אני כן רוצה רק להתייחס אליו במילה ולהגיד שהכוונה לא הייתה להסיט את הדיון לוועדת סל התרופות אלא לתת את זה רק כדוגמה.

<קרן גרינבלט: אני אתן עכשיו עוד חמש דוגמאות שונות לדברים שאנחנו רואות בחשיבות של הטמעת הרפואה המגדרית והחשיבה המגדרית בכלל במערכת הבריאות.

<קרן גרינבלט: כשאנחנו מדברות על רפואה מגדרית, אז באמת זה כולל המון המון דברים.

<קרן גרינבלט: התחום הזה שהוא תחום יחסית חדש בעולם, וישראל דווקא אחת המובילות שלו לפחות מבחינת המחקר והדיבור על זה, הוא כולל כל כך הרבה דברים החל מהיחס בין המגדר של הרופא או הרופאה והמטופל או המטופלת וכלה במחלות שפגועות יותר בנשים לעומת גברים.

<קרן גרינבלט: אנחנו כן מדברות לא רק על ייצוג הולם ולא רק על העלאת מודעות למחלות ספציפיות של נשים, אלא גם לנושא של הטמעת הרפואה המגדרית בלימודי הרפואה, גם על הנושא של מחלות שקופות של נשים שלא מוכרות על ידי הממסד.

<קרן גרינבלט: למשל: אנחנו יודעות על פיברומיאלגיה ומחלות שונות רבות שלא מוכרות על ידי הביטוח הלאומי - - -

שולי מועלם-רפאלי: רק צריך להגיד, את יודעת, רובנו כאן אנשי מקצוע, רוב מי שיושב פה הוא איש מקצוע.

שולי מועלם-רפאלי: פיברומיאלגיה היא מחלה שקופה לכולם ולא רק לנשים.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מדברים פה על נשים, אבל - - - <קריאה:> 95% הן נשים.

שולי מועלם-רפאלי: נכון ולכן אני אומרת - - -

<קרן גרינבלט: אני מתייחסת לזה כמחלה של נשים.

<קרן גרינבלט: חשוב לי להגיד, ההסתכלות כאן היא לא להגיד שמערכת הבריאות מתעלמת מנשים.

<קרן גרינבלט: אני חושבת שהתשובות ששמענו כאן מכמה גורמים שאומרים: 'אנחנו מסתכלים על בריאות הציבור כולו'.

<קרן גרינבלט: לאורך ההיסטוריה, כשהסתכלנו על הציבור כולו אז רוב המחקר הרפואי נעשה על גברים ורוב התרופות נוסו רק על עכברים זכרים ורוב הידע שיש לנו ורוב הפיתוחים הטכנולוגיים שיש לנו אפילו נעשו בהתאם לגוף הגבר.

<קרן גרינבלט: התוצאה הייתה, לא מתוך כוונה רעה ולא מתוך כוונה להפלות, אבל התוצאה הייתה שנשים לא קיבלו את היחס השוויוני שראוי להן.

<קרן גרינבלט: בגלל זה יש איזה צורך לעשות איזה תיקון יתר.

<קרן גרינבלט: כן, יש איזה צורך לתת תשומת לב מיוחדת לנושאים האלה.

<קרן גרינבלט: שתי דוגמאות נוספות ואני אסיים בזה.

<קרן גרינבלט: הנושא של חוסר הפרופורציה במשאבים שמוקצים במדינת ישראל ספציפית לנושא של פוריות לעומת המשאבים שמוקצים להתעסקות במחלות אחרות שמעסיקות נשים.

<קרן גרינבלט: באמת אנחנו רואות פה שיש המון ידע על נושא הפוריות.

<קרן גרינבלט: המון מוסדות שמתעסקים בזה, המון מחקר על הנושא הזה ולעומת זאת אין איזו דרישה בכל מחקר רפואי שנתמך על ידי המדינה שתהייה איזו התייחסות מגדרית.

<קרן גרינבלט: זה משהו שאנחנו כן מכירות אותו ממדינות אחרות בעולם.

<קרן גרינבלט: בארה"ב כבר משנת 1993 דורשים את ההתייחסות המגדרית במחקרים שמקבלים עליהם מימון ממשלתי.

<קרן גרינבלט: בסופו של דבר, השורה התחתונה היא, הנושא של רפואה מגדרית הוא באמת רב מישורי, הוא מתעסק גם בייצוג הולם.

<קרן גרינבלט: אני אגיד דבר אחרון והוא נושא מאוד נפיץ, אז אני רק אזכיר אותו במילה.

<קרן גרינבלט: הנושא של פגיעה מינית במהלך טיפול רפואי, זה משהו שהמערכת מאוד לא רוצה להתעסק איתו, מאוד לא רוצה להכיר בו ומאוד לא רוצה לשמוע אותו.

<קרן גרינבלט: זה נושא שקשור למגדר וזה נושא שקשור למצוקות של נשים במערכת הבריאות.

<קרן גרינבלט: זה משהו שצריך להתחיל לדבר עליו.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה.

שולי מועלם-רפאלי: הדובר האחרון, ידידנו רן מלמד.

<רן מלמד: אני אעשה את זה קצר.

<רן מלמד: אני רוצה לדבר על משהו שאנחנו מתחילים להציף אותו דווקא היום באמת.

שולי מועלם-רפאלי: רן, אולי רק תציג את עצמך.

<רן מלמד: מנכ"ל עמותת ידיד.

<רן מלמד: עוסק בזכויות נשים הרבה מאוד שנים.

<רן מלמד: תופעה שגילנו אותה לראשונה, אני מודה, לפני כשישה חודשים ומאז בעבודה מאומתת של ליקוט נתונים ואיסוף התברר לנו גודל הקושי, זה חוסר ביטחון רפואי ותלונתי בקרב נשים הרות שחיות בעוני.

<רן מלמד: זה משפט ארוך ואני אעשה את זה קצר.

<רן מלמד: נשים בהיריון שנמצאות במצב סוציו-אקונומי נמוך, במצוקה כלכלית, בתקופת ההיריון שלהן הן לא מצליחות לקבל את כל הבדיקות הרפואיות שהן צריכות לעשות.

<רן מלמד: חלקן אפילו לא ניגשות מפחד פן יבקשו מהן כסף שאין להן ולכן הן לא עושות.

<רן מלמד: חלק מהבדיקות נמצאות בסל, חלק מהבדיקות לא נמצאות בסל.

<רן מלמד: המחירים בשמיים.

<רן מלמד: מי שעושה בדיקה על כמה עולה היריון, אני לא יודע מי מכם עשה לאחרונה, גם מבחינה הרפואית וגם מהבחינה התזונתית אנחנו מדברים על אלפים רבים של שקלים.

<רן מלמד: אנחנו מתחילים היום מהלך, אני מקווה מאוד שהוועדה הזאת תעזור להוביל אותו - - -

שולי מועלם-רפאלי: ידוע שיושב ראש הוועדה החליט לקחת את הנושא הזה והתקדם איתו - - -

<רן מלמד: אני יודע.

<רן מלמד: בעצם אנחנו דורשים לסדר את הסל קצת אחרת, בצורה כזאת שלא תהייה בכלל שאלה אם ללכת להיבדק או לעשות דברים.

<רן מלמד: שהסל, לפחות לאוכלוסיות מוחלשות יותר, יהיה קבוע וגדול מספיק.

<רן מלמד: תודה.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה.

<עידו שולט: שמי עידו שולט, אני רופא ב"רמב"ם", אבל אני רופא שמנהל את היחידה לרפואת האם והעובר, כל סיבוכי היריון.

<עידו שולט: אני מתנצל שלא הייתי בתחילת הדיון.

<עידו שולט: היינו בדיון אחר בנושא קידום בריאות נשים במדינה.

<עידו שולט: אני רוצה להיות מאוד נקודתי, אנחנו כבר לקראת סיום.

<עידו שולט: מהכובע שלי מהמועצה הלאומית לבריאות האישה, בקטע שכבר הייתי דובר על מעגל חיי האישה, יש פרויקט נקודתי שעשינו ואנחנו מנסים לקדם חופשת קדם לידה לנשים שעובדות במקצועות פיסיים.

<עידו שולט: הגענו לאיזה תקרת זכוכית למרות שיש לנו הצעות מאוד מאוד קונקרטיות כולל עלות.

<עידו שולט: זה משמעותי ישפר ויפעל לטובת נשים במדינה.

<עידו שולט: הייתי רוצה לנצל את הפורום הזה ולבקש ספציפית לנסות ולפרוץ את תקרת הזכוכית הזאת של חופשת קדם לידה לנשים שעובדות בעבודות פיסיות.

<עידו שולט: לא מגיע להן חופשת היריון, לא מגיעה להן גמלה והן נפגעות באופן קשה מהנושא הזה.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה, החלט.

<רקפת בכרך: אפשר להגיד מילה?

שולי מועלם-רפאלי: כן, אבל ממש מילה כי אנחנו סוגרים.

<רקפת בכרך: על אוסטאופורוזיס.

<רקפת בכרך: 600 אלף נשים חולות באוסטאופורוזיס.

<רקפת בכרך: רק השנה הסכימו להכניס ממד איכות, אבל גם זה מדד אחרי השבר.

<רקפת בכרך: מדד של צפיפות עצם.

<רקפת בכרך: אגב, גם גברים, אחד מכל שישה גברים מעל גיל 60, אבל אחת מכל 3 נשים מעל גיל 50.

<רקפת בכרך: אפילו ממדדי איכות בגלל שזו מחלה נפוצה.

<רקפת בכרך: כמה מדדי איכות יש לנו לסוכרת ולחץ דם ושומנים?

<רקפת בכרך: נושא של מניעה ראשונית אוסטאופורוזיס, לעשות צפיפות עצם, לעשות בדיקה ולהתחיל לעשות טיפול – אין מדד כזה.

<רקפת בכרך: אין מדד כזה.

שולי מועלם-רפאלי: תודה.

<מיכל לזרוביץ: התייחסתם הרבה על וועדת הסל - - -

שולי מועלם-רפאלי: כן, אבל בואו באמת נסגור.

שולי מועלם-רפאלי: בבקשה.

<מיכל לזרוביץ: זה לא ספציפית על וועדת הסל, אבל בעקבות הסיפור של וועדת הסל כן המנכ"ל ביקש מחברי ההנהלה, אגב הם 50%/50%, כן לדווח ולשים לב שיש ייצוג הולם של נשים וגם של אוכלוסיות אחרות בכל הוועדות הציבוריות שממנים.

<מיכל לזרוביץ: לדווח אליו כדי שזה יהיה במעקב.

שולי מועלם-רפאלי: בסדר גמור.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה לכולכם.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לסכם.

שולי מועלם-רפאלי: אני דווקא בדברי הסיכום שלי אסיים באמירה שחלקכם שומעים אותי אומרת אותה, חלקכם חדשות לבקרים: יש במדינת ישראל מערכת בריאות מצוינת ויש עוד הרבה לאן להתקדם.

שולי מועלם-רפאלי: היא מצוינת בזכות האנשים שנמצאים בתוכה.

שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, אנחנו פה בדיון שהוא מאוד ממוקד, ויחד עם זאת הוא מדבר על השקפת עולם.

שולי מועלם-רפאלי: השקפת עולם בה אנחנו אומרים שיש לנו רצון ועניין מהותי להטמעת ראיה ולימוד ורפואה מגדרית במערכת הבריאות הציבורית במדינת ישראל.

שולי מועלם-רפאלי: שוב, השאיפה שלה היא להיות מערכת בריאות איכותית, זמינה, שוויונית לכלום.

שולי מועלם-רפאלי: אני מברכת גם את משרד הבריאות וגם את המועצה הלאומית לבריאות האישה, גם את ארגוני הנשים וארגוני החולים וקופות החולים.

שולי מועלם-רפאלי: בעצם בסוף בסוף בסוף ארגוני החולים הם המקום שממנו הדברים עולים, בעצם הדברים שאמורים להיות מתורגמים לעשייה הן בקופות, הן במערכת החינוך, הן במערכת הבריאות על כל הממדים שלה.

שולי מועלם-רפאלי: אני חייבת להגיד פה קריאה נוספת, מי שמכיר אותי שומע אותה שוב ושוב, אנחנו חייבים, חייבים להגיע לנקודה שבה האיזון במערכת הבריאות משתנה ומושקע הרבה יותר במניעה מאשר בטיפול.

שולי מועלם-רפאלי: כולנו שם כל הזמן.

שולי מועלם-רפאלי: אני בהחלט קוראת כאן לראיה מגדרית, באוכלוסייה הנשית לראות את השוני בין אורחות חיים שונים של נשים, בין מסורות שונות, בין עיסוקים שונים של נשים מהמקום שממנו הן באות ולתת את המענה והטיפול דרך המודעות ודרך השינוי בהרגלי חיים.

שולי מועלם-רפאלי: גם באותה תכנית לאומית של קידום בריאות, כל הנושא של מזון, כל הנושא של שילוב, שכבר עבדנו עליו רבות, בין מערכת החינוך למערכת הבריאות.

שולי מועלם-רפאלי: אין ספק שהמערכת פוגשת הרבה מאוד נשים סביב תקופת הפוריות שלהן.

שולי מועלם-רפאלי: כמו שנאמר כאן, נשים עטופות, זה לא נעלם מאיתנו השקף על הפוריות במדינת ישראל.

שולי מועלם-רפאלי: אולי גם על זה הגיע זמננו לדבר.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו שואפים, ברוך ה', ושמחים וגאים על כל ילד שנולד במדינת ישראל.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו חושבים שכל ילד הוא אור גדול גם בפרטי וגם בכללי, בכל חלקי החברה במדינת ישראל, גם היהודית וגם מי שאינם יהודים.

שולי מועלם-רפאלי: אבל בואו נדבר על מה קורה אחרי.

שולי מועלם-רפאלי: אני מרגישה שצריך מאוד מאוד מאוד לעלות את העניין של מחלות שקופות.

שולי מועלם-רפאלי: זה הולך ומתגבר.

שולי מועלם-רפאלי: אף אחד מאיתנו לא יוכל יותר לא לראות אותן.

שולי מועלם-רפאלי: כמי שעסקה בכנסת הקודמת הרבה בנושא של פיברומיאלגיה והיום נחשפתי דרך ליקה לעוד משהו.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו רואים את ההשפעה הבלתי אפשרית על כל החיים של המטופלים ובטח ובטח כשאנחנו מדברים על זה שרוב המטופלים הן נשים.

שולי מועלם-רפאלי: אז ברור לנו שיש לזה השלכה על כל החיים של נשים ועל החיים של החברה הישראלית.

שולי מועלם-רפאלי: אם יש נשים שלא יוצאות לעבודה, אם יש נשים שהתפקוד שלהן הוא לוקה, אם יש נשים שלא יכולות להשתתף במעגל החיים הרגיל – אין ספק שזה משפיע על כל החברה הישראלית ואיך שאנחנו נראים.

שולי מועלם-רפאלי: כמו שאמרתי קודם, הוועדה לוקחת, ובעזרת ה', יושב ראש הוועדה מתכוון להוביל את הנושאים שקושרים לנושא היריון ולידה על כל החלקים בחברה הישראלית.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו שואפים שכל אישה תגיע, אני גם חושבת שזה נותן מענה לדבריו של הרופא מבית החולים רמב"ם דוקטור עידו שולט, כשאנחנו רואים אישה בהיריון ואנחנו מבינים שיכול להיות שאנחנו לא נותנים כרגע מענה לנשים, לאלה שלא נכנסות לפול הרגיל של נשים שמגיע להן שמירת היריון, ומה האחריות שלנו בזה מתוך הרעיון של היריון ולידה כחלק ממכלול שלם.

שולי מועלם-רפאלי: הקשר של הוועדה הזאת עם משרד הבריאות, הביטוח הלאומי, ארגוני הנשים וארגוני החולים הוא קשר רציף ובעזרת ה' אנחנו נמשיך אותו.

שולי מועלם-רפאלי: מילה אחרונה לגבי נושא כאוב שהעלאת.

שולי מועלם-רפאלי: הוא כאוב תמיד והוא כאוב בטח ביחסים של מטפל מטופל.

שולי מועלם-רפאלי: אני יודעת על תכניות שישנן במשרד, אני יודעת על תכניות שישנן בקופות, אני יודעת שזה חלק אינטגרלי בתהליך הלימוד של רופאים ושל אנשי מקצוע פרא-רפואיים.

שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, הוועדה קוראת לבחינת נוספת של יחסי המטפל והמטופל או המטפל והמטופלת, במקרה שלנו, גם בחלקים הכואבים שנגמרים בהטרדות על כל הספקטרום שאנחנו מכירים.

שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה לכולכם.