ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 47, 2015-12-01 14:00

אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים.

אברהם נגוסה: צהריים טובים לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום במספר תחומים של דיור עולים.

אברהם נגוסה: פנו אלי נציגי ארגון "נפש בנפש", שבדקו את הנושא לעומק וגילו שמספר הטבות הניתנות מזה שנים לעולים חדשים, לא עודכנו שנים רבות ובעצם אינן מהוות הטבה כלל וכלל.

אברהם נגוסה: מדובר בהגדלת הסיוע בשכר דירה, העומד היום על 223 שקלים לחודש ליחיד, ו-402 שקלים לחודש למשפחה, בשנה השנייה לעלייה.

אברהם נגוסה: בשנה השלישית והרביעית לעלייה, הסיוע בשכר דירה מצטמצם ועומד על 89 שקלים ליחיד ועל 99 שקלים לחודש למשפחה.

אברהם נגוסה: מדובר בסיוע מגוחך, שלא עודכן זה שנים רבות.

אברהם נגוסה: אני אומר את הדברים האלה מהנתונים שקיבלתי מארגון "נפש בנפש" והמסמך גם הונח על שולחנכם.

אברהם נגוסה: הובהר לי קיימות בעיות בתחומי גובה המשכנתא לעולים והתאמת הריבית הניתנת, ובנוסף ביחס למס רכישה.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה יהיה טובה שמר יהונתן טיילור, נציג ארגון "נפש בנפש" יציג את הנושא, אלא אם כן חברי הכנסת רוצים להתייחס.

אברהם נגוסה: אז בואו נשמע ממנו ולאחר מכן נשמע גם את נציגי משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: מר יהונתן טיילור, בבקשה.

<יהונתן טיילור: תודה רבה.

<יהונתן טיילור: אז מה אנחנו רוצים לעלות זה את כל הסיפור הזה של הסיוע בדיור בעקבות הרבה הרבה פניות של עולים חדשים שפנו אלינו, וגם בעצם כשאנחנו מנסים לעודד עלייה ויוצאים לחו"ל לכנסים ולדברים כאלה, אנחנו מנסים להציג לעולים את סל ההטבות שהעולה החדש מקבל.

<יהונתן טיילור: וכשאנחנו באים לשם ואנחנו מציגים סיוע בשכר דירה – מה שעולים מקבלים – זה פשוט נראה מצחיק שעולה יקבל 223 שקלים בחודש במשפחה, שאגב מה שחשוב להבהיר פה שההרכב המשפחתי לא משנה פה בכלל.

<יהונתן טיילור: כלומר, יכול להיות זוג ויכול להיות משפחה עם 7 ילדים, הם יקבלו 402 שקלים לחודש.

<יהונתן טיילור: אני רק אסביר בקצרה על ההטבה עצמה.

<יהונתן טיילור: ההטבה מתחילה בשנה השנייה, שעולה חדש מגיע.

<יהונתן טיילור: בשנה הראשונה הוא בעצם תחת המטריה של משרד הקליטה, כל הטבות סל הקליטה וכו', מקבלים ממשרד הקליטה.

<יהונתן טיילור: הנתונים של העולה עוברים למערכת של משרד הבינוי והשיכון ואז מה שקורה הם עוברים על פרטי חשבון הבנק ואז בעצם משרד הבינוי מסתמך על הנתונים שעוברים ומתחיל לתת לעולה את ההטבה של סיוע בשכר דירה.

<יהונתן טיילור: אז מה שיוצא מזה, משרד הבינוי הוא בעצם אמור להוות איזה שהוא המשך סיוע לעולה חדש בזמן שהוא פה, מהשנה השנייה והלאה, שזה בעצם ארבע שנים מתחילת השנה השנייה, כשכמו שאמרת, כל שנה הסכום יורד ובעצם אנחנו מדברים פה על כך ש-99 שקלים בחודש בשנה הרביעית, זה פשוט, אני לא יודע איך להסביר את זה.

<יהונתן טיילור: זה כאילו ראה לקניות במכולת באמצע שבוע.

<יהונתן טיילור: משהו כזה.

<קריאה: מסטיק.

<יהונתן טיילור: כן, משהו כזה.

<יהונתן טיילור: חשוב לציין שהסיוע בשכר דירה מגיע וניתן גם לקבוצה שנקראים נתמכים, שזה בעצם אנשים שבאים למשרד הבינוי והשיכון ומבקשים סיוע מטעמי הכנסה או מישהי שהיא חד הורית או חיילים בודדים, או משהו כזה, ששם הסכום מוגדל.

<יהונתן טיילור: זה אומר שהם בודקים את ההכנסות ועל פי זה יש להם קריטריונים משלהם והסכומים האלה נעים בין 1,000 ל-1,400 שקלים בחודש.

<יהונתן טיילור: אז מה שאנחנו בעצם מנסים לבקש, שתהיה איזו שהיא התאמה כלשהי למשהו, בין אם זה למחירי שכר הדירה בשוק, אם זה למשהו שקשור לטעמי הכנסה כמו שהם נותנים לשאר הנתמכים, אבל שיהיה איזה שהוא משהו הוגן כלפי עולים חדשים.

<יהונתן טיילור: זה פשוט נראה לי די מגוחך, הסכומים האלה.

<יהונתן טיילור: אתה רוצה שאני אמשיך למשכנתאות?

יואל רזבוזוב: מי משלם את הסכומים האלה?

יואל רזבוזוב: משרד השיכון?

<יהונתן טיילור: משרד הבינוי והשיכון.

יואל רזבוזוב: מהשנה השנייה, כן?

<יהונתן טיילור: כן.

אברהם נגוסה: כן, תמשיך לנושא המשכנתאות.

<יהונתן טיילור: אוקיי, הנושא השני הוא הסיוע במשכנתאות.

אברהם נגוסה: יש שלושה דברים שהצגתם לנו, סיוע בשכר דירה,סיוע במשכנתא ומס רכישה.

אברהם נגוסה: אז אני אשמח שתציג את שלושתם.

<יהונתן טיילור: כן.

<יהונתן טיילור: מה שמשרד הבינוי והשיכון מציעים לעולים חדשים, יש להם עד 15 שנה מיום העלייה לבקש את ההטבה במשכנתא, שבעצם הם נותנים עד סכום מסוים, תלוי לפי הניקוד ותעודת הזכאות, שזה בעצם נוגע לכל ישראלי שבעצם מבקש משכנתא מהמדינה והריבית היא 3%, שזה בעצם משהו שהיום, ממה שאני יודע, עולים אפילו לא ניגשים לבקש את ההטבה הזאת בכלל.

<יהונתן טיילור: הם פשוט הולכים לבנקים כי הבנקים יציעו להם 2% ואפילו פחות.

אברהם נגוסה: 2.5 נראה לי.

<יהונתן טיילור: לא, מה שהבנקים מציעים נראה לי זה אפילו פחות מזה, אבל פשוט הנקודה היא שהם אפילו היום לא-.

<יהונתן טיילור: אפשר לשאול את משרד הבינוי.

<יהונתן טיילור: אין כמעט בקשות למשכנתאות מטעם משרד הבינוי.

<יהונתן טיילור: זה פשוט הטבה שהיא כבר לא רלבנטית אפילו.

<יהונתן טיילור: אז זה הדבר השני.

<יהונתן טיילור: הדבר השלישי זה המס רכישה, שזה באמת משהו שאנחנו לא מצליחים להבין.

<יהונתן טיילור: עד שנת 2012 היו מדרגות מס רכישה, שבעצם לכל ישראלי יש מדרגות מס שונות, שעל זה יש סכומים מסוימים שעליהם יש מס רכישה.

<יהונתן טיילור: אצל עולים חדשים, אני לא הבאתי את כל הסכומים פה, אבל בתוך מדרגות המס היה עד 1.7 מיליון, כמו שציינתי פה, עד 1.7 מיליון מס הרכישה היה 0.5%.

<יהונתן טיילור: אבל הסכום היה מ-0 עד 1.7 מיליון, כשאצל ישראלי רגיל, מישהו שהוא ותיק, מה שקורה שיש נגיד מ-0 עד 1.4 מיליון ומ-1.5 עד 1.6 ובכל פעם, נגיד אם זה מעל סכום מסוים, האחוז הוא על ההפרש.

<יהונתן טיילור: אז בעצם גם אם אני עושה מ-1.4 מיליון עד 1.6 מיליון – זה יהיה 3% - - -

יואל רזבוזוב: אז יש מס רכישה בכלל?

<יהונתן טיילור: היום אתה יכול להיכנס, יש מחשבון מס רכישה של משרד האוצר.

<יהונתן טיילור: אתה יכול להיכנס לשם ועל כל חישוב כלשהו, תמיד יוצא שהעולה משלם יותר מישראלי ותיק.

<מרב תורג'מן: אני אבהיר את הנקודה הזאת.

<מרב תורג'מן: תקנות מיסוי מקרקעין שבח ורכישה בהקשר של מס רכישה, קובעות שעולה חדש צריך לשלם מס רכישה עד לסכום של 1,463,000 שקלים, שיעור של חצי אחוז.

<מרב תורג'מן: מעל הוא משלם שיעור של 5% ללא המגבלה, זאת אומרת לא משנה מה יהיה שווי הדירה.

יואל רזבוזוב: וההשוואה לצבר?

<מרב תורג'מן: עכשיו, יחיד שרוכש דירת מגורים שאינו עולה, יש לו פטור עד ל-1,470,000 שקלים, הוא לא משלם בכלל מס רכישה.

<מרב תורג'מן: מ-1,470,000 שקלים עד 1,744,000 שקלים הוא משלם 3.5%, אחרי כן זה 5% ואז זה הולך ועולה.

יואל רזבוזוב: אז בעצם העולה משלם יותר.

<מרב תורג'מן: כן, על ה-1.5 מיליון שקלים הראשונים הוא משלם 0.5% מס רכישה, בעוד שתושב ישראל פטור ממס.

אברהם נגוסה: רגע, אבל למה כל אזרח לגבי דירה ראשונה - - -

<מרב תורג'מן: דירת מגורים יחידה, לא על דירה שנייה.

אברהם נגוסה: 1.4 מיליון שקלים זה כל אזרח?

<מרב תורג'מן: נכון, המבחן הוא מבחן תושבות.

<מרב תורג'מן: כמו שיש מבחן תושבות בפקודת מס הכנסה, מכילים את אותו מבחן ובמידה והוא נמצא תושב ישראל, הוא זכאי לפטור ממס רכישה עד לסכום של 1,470,000 שקלים.

<מרב תורג'מן: השאלה אם העיוות הזה, ואולי זה המקום לשאול את משרד האוצר, הוא איזה שהוא תהליך הדרגתי היסטורי, שבעצם קרה לאורך השנים שהגדילו את מדרגת מס הרכישה שעמדה בעבר על סכום של 600,000 שקלים, שאז אולי באמת הייתה איזו שהיא הטבה לשלם חצי אחוז עד 1.4 מיליון.

<מרב תורג'מן: לא, היום זה עומד על 1.7 מיליון.

<מרב תורג'מן: השאלה אם באמת לא עדכנו במכוון או לא במכוון, אבל זו שאלה שצריך לשאול אותה את המדרגה של אותם עולים חדשים.

סופה לנדבר: קודם כל אם לא עדכנו אז הם צריכים להחזיר לאנשים את הכסף, בגלל שלא יכול להיות שעולה חדש משלם יותר.

יואל רזבוזוב: השאלה אם הוא מגיש בקשה או שהוא יכול לקבל כרגיל, לא לשלם נגיד עד 1.5 מיליון לדוגמא.

<קריאה: הוא יכול לגשת בתור - - -

יואל רזבוזוב: הוא יכול לגשת, אבל אני חושב שרוב האנשים לא ניגשו בכלל כעולים.

<מרב תורג'מן: זהו, יכול להיות מאד שזה באמת מה שקורה, אבל חשוב גם לציין שיש את העניין שעל דירות שהן מעל הסכום הזה משלמים 5%, ובעוד שתושב ישראל משלם 8% על דירות יוקרה, דירות שהן נחשבות דירות יוקרה מעל 4.5 מיליון שקלים.

סופה לנדבר: על 4.5 מיליון אנחנו לא נתווכח, אבל דירה רגילה?

אברהם נגוסה: אוקיי, אז אני רוצה שתענה ביחד גם לעניין המשכנתאות.

אברהם נגוסה: לפני התקציב אני וחברי הכנסת אלי כהן ומשה גפני, הגשנו הצעת חוק להוריד את האחוז מ-3%.

אברהם נגוסה: רצינו שיהיה אחוז אחד פחות, אבל האוצר התנגד ואז חילקו לנו חצי אחוז לשנת 2016 וחצי אחוז לשנת 2017 והחוק עבר במסגרת של חוק ההסדרים.

אברהם נגוסה: האם אני טועה?

אברהם נגוסה: אני אשמח מאד שתעדכן אותנו.

אברהם נגוסה: ולכן כל זכאי, לא משנה אם זה עולה חדש או לא, כל זכאי יקבל פחות חצי אחוז משכנתא, נכון?

אברהם נגוסה: אני רוצה שתסביר לנו גם על מס רכישה וגם על זה.

<יובל טלר: בסדר גמור.

<יובל טלר: אז אני אתחיל ממס רכישה.

<יובל טלר: אני קודם כל אגיד, שמי יובל טלר, נציג אגף התקציבים במשרד האוצר.

<יובל טלר: לעניין זה, ככל הנראה הגורם הרלבנטי הוא רשות המסים, שלהבנתי לא נמצאים פה מסביב לשולחן.

<יובל טלר: אני כן אגיד בסוגריים את מה שאני יודע, את הדברים שאני מכיר.

<יובל טלר: בסוף ההטבה הזאת היום, אמנם ההטבה הזאת לא רלבנטית פשוט כי התנאים לכל רוכש דירה באשר הוא – שהם רלבנטיים גם לאותם עולים חדשים – הם פשוט תנאים יותר טובים.

<יובל טלר: יש תנאי שמקבלים 0% מס עד לגובה של 1,470,000 שקלים ואז עוד מדרגה קטנה של חצי אחוז עבור 200,000 שקלים נוספים, ועל היתרה משלמים 3.5%.

<יובל טלר: כך שבפועל ביחס להטבה שאתם מדברים עליה, שהייתה קיימת אז, כבר המצב הנוכחי יותר טוב מההטבה שהייתה קיימת.

<יובל טלר: ולכן לצורך העניין, להבנתי, פחות יש צורך בעדכון.

סופה לנדבר: בוא תסביר לנו, 1.5 מיליון, דירה ראשונה, כמה מיסים צריך עולה חדש לשלם?

<יובל טלר: אותו דבר.

<יובל טלר: הוא ניגש כמו כל אזרח ישראלי אחר.

<יובל טלר: זה לא משנה.

יואל רזבוזוב: פשוט לעולים אין הטבה.

<יובל טלר: אין הטבה מיוחדת שנוגעת לזה.

<יובל טלר: כן יש הטבה, וזה חשוב להגיד, קיימת הטבה על רכישת דירה - - -

<מרב תורג'מן: אם הוא מגדיר את עצמו עולה חדש אז הוא משלם אפילו יותר, זה האבסורד.

<יובל טלר: אז כל מה שאנחנו מדברים זה על רכישת דירה ראשונה.

<יובל טלר: ברכישת דירה שנייה לעולה החדש קיימת הטבה, בגלל שמדרגות המס היום מדברות על 8%, 10% החל מהשקל הראשון, אפילו אם זה על דירה שנייה, שהוא עובר לגור בה.

<יובל טלר: לצורך העניין, אם לעולה חדש יש דירה אחת והוא עובר לגור בדירה אחרת, במקום לשלם 8% מס על הדירה החדשה שהוא אמור לשם, בתור דירה שנייה, הוא משלם רק -0.5% עד למדרגה של 1.7 מיליון ומעל זה - - -

יואל רזבוזוב: אז עולה רשאי לקנות עוד דירה ולשלם עליה מס רכישה מופחת?

<יובל טלר: מס רכישה מופחת, נכון.

סופה לנדבר: אבל אם הוא עובר לגור בה.

<יובל טלר: לא, לא אם הוא עובר לגור בה.

<יובל טלר: אם הוא רוכש את זה כדירה שנייה, גם אם הוא רוכש את זה כדירה שנייה וממשיך להחזיק בדירה הראשונה.

<יובל טלר: אבל ההטבה הזאת ניתנת עבור דירה שהדייר גר בה.

יואל רזבוזוב: זה מה שאני אומר.

<יובל טלר: אפילו אם הוא משאיר את הדירה הקודמת בבעלותו.

אברהם נגוסה: יובל, בואו נעזוב את הדירה השנייה, כי זה לא רלבנטי.

אברהם נגוסה: אני נשאר בדירה הראשונה.

<יובל טלר: גם לגבי דירה ראשונה, מדרגות המס היום למס רכישה לרוכש דירה ראשונה, הן פשוט מאד נמוכות.

<יובל טלר: עד 1.5 מיליון קיים פטור מוחלט ומעל 1.5 מיליון הם מחויבים בחצי אחוז מס ל-200,000 שקלים נוספים.

<יובל טלר: זה אומר שעד 1.7 מיליון הם משלמים בסך הכל - - -

אברהם נגוסה: יובל, אני לא עקבתי אחריך.

אברהם נגוסה: לגבי אזרח ישראלי, לא עולה חדש, הוא קונה דירה ראשונה 1,470,000 שקלים, יש לו פטור.

<יובל טלר: יש לו אפס אחוז מס.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: עולה חדש קונה דירה ראשונה, 1,470,000 שקלים, משלם חצי אחוז?

<יובל טלר: לא, הוא לא משלם.

<יובל טלר: יש לו פטור.

<יובל טלר: אותו דבר.

<יובל טלר: הוא יכול ללכת למסלול - - -

<מרב תורג'מן: הוא לא מציג את עצמו עולה חדש.

אברהם נגוסה: ואם יציג?

<מרב תורג'מן: אז הוא ישלם.

אברהם נגוסה: למה?

<יובל טלר: אם הוא יבקש הטבה של עולה חדש, שבעצם תרע את מצבו - - -

סופה לנדבר: צריך לתקן.

אברהם נגוסה: זה מה שרציתי לשמוע.

יואל רזבוזוב: מה שקורה המצב פה הוא יכול להיות מצב של הטעייה.

יואל רזבוזוב: עולה חדש בדרך כלל, מי שקונה דירה לוקח עורך דין ואנחנו מבינים שעורכי הדין, סביר להניח שהם בקיאים בחוקים ובמיסוי, אבל נגיד ועורך הדין לא ידע והוא שמע שמדובר בעולה חדש, להיפך, הוא חשב שעם עולה חדש יטיבו, אז עלול להיות מצב שעולה חדש ישלם מס רכישה.

יואל רזבוזוב: אז אתם צריכים פשוט למחוק את זה.

<יובל טלר: זה עניין של רשות המיסים.

<יובל טלר: לצערי רשות המיסים לא פה.

<יובל טלר: אני כן מייצג אותה כמשרד האוצר, אבל אני לא יכול לענות על כל השאלות.

<יובל טלר: בפרקטיקה לא משולם המס הזה.

<יובל טלר: לא משולם מס של חצי אחוז לרוכשי דירה ראשונה.

יואל רזבוזוב: אני מניח שיש.

יואל רזבוזוב: הם בודדים, אבל למה שזה יקרה?

<מרב תורג'מן: אבל למה עדיין שתהיה עוד פרצה בחוק, הוראה שהיא לא רלבנטית.

אברהם נגוסה: אז אנחנו נגיש הצעה לתיקון תקנה.

יואל רזבוזוב: זה תקנה, אני לא חושב שזה חוק.

יואל רזבוזוב: צריך להגיש בקשה למשרד האוצר, לרשות המסים, שיבטלו את זה.

יואל רזבוזוב: רק את הדבר הזה.

יואל רזבוזוב: לגבי דירה שנייה, למה לא? שישאירו.

<מרב תורג'מן: לא, לא רק לגבי הדירה השנייה.

<מרב תורג'מן: צריך לשים שיש גם את הדירה הראשונה.

<מרב תורג'מן: בדירה ראשונה, דירת יוקרה, הוא משלם עדיין 5% לעומת 8%.

יואל רזבוזוב: הוא משלם פחות.

<מרב תורג'מן: הוא משלם פחות.

<מרב תורג'מן: פה כן יש לו הטבה.

יואל רזבוזוב: את זה נשאיר.

יואל רזבוזוב: הוא עלה לארץ, הוא עשה צעד גדול, למה לא?

אברהם נגוסה: בדרך כלל העולים לא קונים דירת יוקרה.

סופה לנדבר: לאלה שקונים דירת יוקרה מהתחלה, אלוהים איתם.

<יובל טלר: אז זה לגבי העניין של מס הרכישה.

<יהונתן טיילור: אני עדיין לא הבנתי למה אי אפשר להמשיך לתת הטבה - - -

יואל רזבוזוב: אין הטבה, כי היום זה אפס.

יואל רזבוזוב: אף אחד לא משלם.

יואל רזבוזוב: אין בכלל מס.

<יהונתן טיילור: אבל גם מעל 1.4 מיליון, הוא מתחיל לשלם.

<יהונתן טיילור: אז אני אומר, אז למה?

<יהונתן טיילור: פעם הרי מה שהיית משלם מעל, אז לעולה חדש זה היה ממשיך - - -

יואל רזבוזוב: זה היה ממשיך.

<יהונתן טיילור: זה היה ממשיך.

<יהונתן טיילור: לתת מדרגות.

<יהונתן טיילור: כמו שהיה פעם.

יואל רזבוזוב: מה שהיה פעם נשאר.

<יהונתן טיילור: נכון, אז אני אומר שאין שום סיבה לא להמשיך לתת לעולה חדש - - -

יואל רזבוזוב: לא, לא הבנת.

יואל רזבוזוב: מעל 1,470,000 שקלים, הצבר משלם 8% לפי מה שהוא אמר עכשיו.

<מרב תורג'מן: לא, 3.5%.

<מרב תורג'מן: יש מדרגת ביניים מ-1,470,000 עד 1,750,000 הוא משלם 3.5%.

<יהונתן טיילור: אז אין סיבה שעולה לא ימשיך.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לקחת את ההטבה הזאת ולחשוב איך להיטיב עם העולה ולהגיש את זה לרשות המסים.

<יהונתן טיילור: כן.

יואל רזבוזוב: כוועדה אנחנו נעשה את זה.

אברהם נגוסה: אוקיי.

<יובל טלר: אז זה לגבי העניין של מס הרכישה.

<יובל טלר: לגבי העניין של המשכנתאות, במסגרת חוק ההסדרים סוכם על הפחתה של ריבית הניתנת לזכאים - גם שאול, איש משרד הבינוי יוכל להרחיב על כך בהמשך - על הפחתה של חצי אחוז מתחת לשיעור הריבית הממוצע במשק.

<יובל טלר: מדובר פה בשתי בשורות.

<יובל טלר: בשורה אחת שבאה ואומרת עד היום שיעור הריבית היה מקובע ל-3%, לא משנה מה שיעור הריבית הממוצעת.

<יובל טלר: עכשיו בא החוק במסגרת חוק ההסדרים ושינה את זה שהמשכנתאות שניתנות על ידי המדינה ניתנות בשיעור ריבית ממוצע, פחות חצי אחוז.

<יובל טלר: לצורך העניין, היום שיעור הריבית הוא במקרה גם 3%, גם שיעור הריבית הממוצע הוא 3%, אבל לפני חצי שנה שיעור הריבית הממוצע היה-.

<יובל טלר: לצורך העניין, מחר יורד שיעור הריבית הממוצע ל-2.5%, אז שיעור הריבית שהמדינה נותנת הוא חצי אחוז מתחת, הוא יהיה 2% ולא יהיה 2.5%.

<יובל טלר: לא מדובר עוד בריבית פיקס לכל המלווים.

אברהם נגוסה: זה רק לשנת 2016.

<יובל טלר: זה בהצעת החוק.

<יובל טלר: זה נכנס במסגרת חוק ההסדרים לבסיס הצעת חוק הלוואות לדיור שקובע מה גובה הריבית שמשולמת על ידי הזכאי.

<יובל טלר: בנוסף לזה, במסגרת חוק ההסדרים קודמו גם שני דברים שהם מאד משמעותיים מהבחינה הזאת.

<יובל טלר: אחד, באו ואמרו לא עוד ריבית ממוצעת שמכוונת רק ל-25 שנה - עד היום משרד השיכון היה נותן הלוואות ל-25 שנה - אלא גם הלוואות שיהיו לתקופות קצרות יותר.

<יובל טלר: עכשיו, בהלוואות לתקופות קצרות יותר, גם הריבית הממוצעת הניתנת על ידי הבנק היא בריביות נמוכות יותר.

<יובל טלר: לצורך העניין, הלוואה לתקופה של 10 שנים, הריבית הממוצעת שלה יכולה להיות נמוכה אפילו בשלושת רבעי האחוז, אולי אפילו אחוז שלם מתחת לריבית הממוצעת ל-25 שנה.

<יובל טלר: היום, אחרי תיקון החוק, הזכאי יכול לבוא למשרד השיכון ולבוא ולהגיד אני לוקח הלוואה ל-10 שנים, אני קצת אתאמץ יותר באיך שאני מחזיר, אבל הריבית שאני משלם היא הרבה יותר נמוכה מהריבית שאני יכול לקבל על ידי הבנק לתקופה של 25 שנה.

<יובל טלר: בנוסף לזה, עוד תיקון שנעשה בחוק ההסדרים, גם צומצם מספר הנקודות שעבורו מתקבלת הלוואה.

<יובל טלר: אם עד היום מספר הנקודות שמשרד השיכון חויב לתת על פי החוק היה 1,000 נקודות, היום זה ירד ל-700 נקודות, מה שמכניס הרבה אוכלוסיות נוספות לאוכלוסיית הזכאים.

<יובל טלר: בנוסף לזה, ואולי אני אשאיר לאולגה גם לדבר.

אברהם נגוסה: לא, לא, תמשיך.

<יובל טלר: בנוגע לסיוע בשכר דירה.

אברהם נגוסה: כן, כן, תמשיך ואחר כך הוא ישלים.

<יובל טלר: לא, אולגה תגיד.

אברהם נגוסה: כי הכסף זה ממך.

סופה לנדבר: יואל רזבוזוב החליט לקנות דירה, הוא עולה חדש, הוא הולך לבנק מקבל את כל הכספים בבנק.

סופה לנדבר: אז למה הוא צריך ללכת למשרד השיכון?

סופה לנדבר: זה לא כדאי לו לקחת משם כסף, אין שם שום הטבה.

<יובל טלר: היום, אחרי חוק ההסדרים, הוא מקבל חצי אחוז פחות מהריבית הממוצעת.

סופה לנדבר: חצי אחוז?

סופה לנדבר: אז מסכום 1.4 מיליון איזה סכום הוא מקבל?

<יובל טלר: אני לא יודע.

אברהם נגוסה: זה לא קשור ל-1.4 מיליון.

אברהם נגוסה: זה לא מס רכישה.

סופה לנדבר: לא, אני מבינה, אבל דירה ראשונה, דירה בינונית שהוא רוכש אותה, נגיד 1.5 מיליון, כמה כסף הוא יכול לקחת בבנק ובאיזה ריבית של הבנק, וכמה כסף הוא יכול לקחת והאם כדאי לו לקחת או לא כדאי לו לקחת?

אברהם נגוסה: אתה תסביר.

אברהם נגוסה: אני אגיד מה שהבנתי.

אברהם נגוסה: כשבאנו לתקן את החוק הבנו שהמדינה משכנתא לזכאים באשראי, אבל המדינה לוקחת ריבית גבוהה מהבנק.

אברהם נגוסה: ואז אנחנו אמרנו שהמדינה מרוויחה על גבם של הזכאים, ולצערי צריך לתקן את זה.

אברהם נגוסה: אז הגשנו הצעת חוק ואז בצורה מזורזת, במסגרת של חוק ההסדרים, אנחנו הגשנו הצעה לפיה יהיה פחות אחוז אחד מהממוצע, אבל לא הסכימו כי זה 1.7 מיליארד, אז האוצר אמר שאין את השאר לשנת 2016, והציע לחלק את זה – חצי אחוז לשנת 2016, חצי אחוז לשנת 2017.

סופה לנדבר: אתה מבין?

סופה לנדבר: נניח לפני מספר שנים, כאשר התחיל גל העלייה הגדול, היו כל מיני הטבות שהמדינה באמת נתנה.

סופה לנדבר: נניח היו 50,000 שקלים שהמדינה נתנה כמענק בתנאי של 15 שנה.

סופה לנדבר: אם 15 שנה הוא חי, לא בדירה הזאת, אבל נמצא במדינת ישראל, הוא מקבל את המענק בתנאי והמענק זה מענק.

סופה לנדבר: זו מתנה.

סופה לנדבר: מה שקורה היום, המדינה לא נותנת שום דבר.

סופה לנדבר: זאת אומרת הוא צריך ללכת לבנק, כמו כל אזרח, ולקחת את הכספים בבנק ואנחנו בדיוק יודעים מה קורה עם הבנקים.

סופה לנדבר: אז אני רוצה להבין, עד איזה סכום הוא יכול לקחת במשרד השיכון?

סופה לנדבר: מ-1.5 מיליון, אנחנו ניקח דירה רגילה.

סופה לנדבר: 1.5 מיליון, איזה סכום הוא יכול לקחת מהיום, עם כל ההטבות שהחוק נתן?

<שאול מוצפי: אני אסביר.

<שאול מוצפי: שמי שאול מוצפי, אני נציג משרד הבינוי.

<שאול מוצפי: הסיוע הוא פרי ניקוד שהאדם צובר, תלוי בנתונים שלו.

<שאול מוצפי: היום זה בניקוד הנמוך בין 60,000 לניקוד הגבוה, 160,000.

<שאול מוצפי: יש עוד תוספות שזה שירות צבאי, שירות מילואים, זה נותן לו עוד קצת נקודות.

סופה לנדבר: אבל אנחנו בדיוק יודעים, אני נלחמתי בקבינט הדיור בממשלה.

סופה לנדבר: אמרתי שעולים חדשים צריכים לקבל את זה באופן אוטומטי, בגלל שעולים חדשים לא היו כאן בצבא.

סופה לנדבר: הם הגיעו אחרי הצבא.

סופה לנדבר: זאת אומרת את הניקוד שמקבלים ותיקים שיש להם משפחה גדולה וכן הלאה והלאה, הם לא מקבלים.

סופה לנדבר: הם לא שירתו בצבא, אז תגידו לנו את הנקודות שאנחנו צריכים לתקן, משום שאחרת זה סתם בלוף.

סופה לנדבר: זה לעבוד על עולה חדש.

סופה לנדבר: יהונתן הציג את הדברים הנכונים.

סופה לנדבר: אנחנו עובדים על העולים החדשים שמגיעים למדינת ישראל ולעומת מה שלוקח צעיר של מדינת ישראל וותיק של מדינת ישראל, הם לא מקבלים הטבות מיוחדות ואנחנו דואגים.

סופה לנדבר: יחזור להיות שאנחנו צריכים להחזיר לעולה החדש מענק או לדאוג שהוא יקבל במקום ה-50 שהיו בשנות ה-90 מענק של 100,000.

סופה לנדבר: זאת אומרת המדינה צריכה לתת לו משהו.

סופה לנדבר: המדינה לא נותנת לו קורת גג מעל הראש בגלל שהמדינה היום לא בונה דיור ציבורי, המדינה לא נותנת לו הטבות, המדינה לא נותנת לו שום דבר.

סופה לנדבר: כלום.

סופה לנדבר: אז אם עולה לוקח על עצמו לקנות ולרכוש דירה ולשלם, אז המדינה גם צריכה להשתתף בהטבות.

אברהם נגוסה: עולה חדש שרוצה לקנות דירה, נניח משפחה עם שלושה ילדים - - -

סופה לנדבר: כמה הוא צריך להביא מהבית, 40%?

אברהם נגוסה: כשאנחנו מגדירים אותו זכאי, כמה משכנתא או מקבל?

<שאול מוצפי: סדר גודל של 100,000 שקלים.

<שאול מוצפי: זו המשכנתא שהמשרד נותן.

<מרב תורג'מן: רק בשל היותו עולה?

<מרב תורג'מן: זאת אומרת מספיק שהוא עולה, הוא מקבל את הנקודות שמקנות לו את ה-100,000 שקלים?

<שאול מוצפי: כן.

<שאול מוצפי: זו הקבוצה שמקפיצה אותו, בניגוד לוותיקים, ישר לקבוצה של ה-100,000 שקלים.

<שאול מוצפי: ותיקים מתחילים ב - - -

<מרב תורג'מן: ויש לעולה חדש אפשרות לקבל יותר מ-100,000 שקלים?

<שאול מוצפי: הוותיקים מתחילים ב-60,000 שקלים והעולים מתחילים ב-100,000 שקלים.

<שאול מוצפי: אנחנו גם חושבים שזה סכום נמוך, גם לוותיקים, אבל זה האילוצים התקציביים.

סופה לנדבר: תגיד, הוא מקבל 100,000 שקלים לעשר שנים, כמה החזר כל חודש?

<שאול מוצפי: בסביבות 800.

<שאול מוצפי: תיכף אגיד לך.

יואל רזבוזוב: רגע, 100,000 שקלים זה ערבות או מענק?

<שאול מוצפי: לא, לא, הלוואה.

<שאול מוצפי: אין יותר מענק.

<שאול מוצפי: הלוואה למשכנתא.

סופה לנדבר: אתם צריכים להגיד, אם אני נניח עולה חדשה, אני הלכתי היום למשרד השיכון, קיבלתי לפי נקודות – שזה גם לא נראה לי נקודות בהשוואה לוותיקי המדינה – קיבלתי 100,000 שקלים.

סופה לנדבר: כמה אני מחזיר כל חודש?

<שאול מוצפי: על 100,000 שקלים זה החזר של 500 שקלים בערך.

סופה לנדבר: ואם אני אקח את ה-100,000 שקלים בבנק, כמה אני אחזיר?

<שאול מוצפי: תלוי לאיזו תקופה.

סופה לנדבר: לאותה תקופה.

<מרב תורג'מן: אבל זה תלוי בריבית ולמה זה מוצמד.

<שאול מוצפי: יש פרישה גם ל-25 שנים אצלנו.

<קריאה: למה זה צמוד?

<קריאה: למדד?

סופה לנדבר: אני יודעת מה שאני שואלת.

סופה לנדבר: האם כדאי ללכת למשרד השיכון?

סופה לנדבר: אני רוצה ללכת לבנק רגיל, כמה החזר נותנים היום בבנק רגיל?

<שאול מוצפי: זה תלוי.

יואל רזבוזוב: לא, אבל חייבים ללכת למשרד השיכון כי זו הלוואה, כי בבנק אתה צריך לבוא עם הון עצמי.

יואל רזבוזוב: הבנק לא ייתן לך את ה-30-40% האלה.

סופה לנדבר: גם משרד השיכון.

סופה לנדבר: אם הוא הלך לבנק הוא צריך את הסכום הגלובאלי.

סופה לנדבר: כמה כסף קודם כל הוא מביא מהבית, השתתפות עצמית, 40%?

<יובל טלר: לדעתי פחות.

<קריאה: 35%.

<קריאה: 25%.

סופה לנדבר: זאת אומרת שבבנק הוא יכול לקחת 75%.

סופה לנדבר: ואזרח רגיל?

<שאול מוצפי: אותו דבר.

<שאול מוצפי: אין הבדל בין עולה לוותיק.

<שאול מוצפי: זה בנק.

סופה לנדבר: אבל משרד השיכון נותן לו בסכום של 25% הוא יכול לקחת 100,000 שקלים במשרד השיכון, כדי שההון העצמי שלו יהיה פחות גדול?

אברהם נגוסה: 40% צריך להביא הון עצמי.

אברהם נגוסה: בדירה ראשונה זה 25%, אבל לדירה שנייה צריך - - -

סופה לנדבר: לא, אנחנו מדברים על דירה של עולה חדש, שזה בדרך כלל דירה ראשונה.

אברהם נגוסה: 25%.

אברהם נגוסה: כן, אסתר.

<אסתר בלום: כן, תודה רבה.

<אסתר בלום: אתה אומר 25% אין הבדל בין העולה לוותיק?

<אסתר בלום: שמי אסתר בלום, מועצת ארגוני העולים.

אברהם נגוסה: את מציגה שאלה?

<אסתר בלום: כן.

אברהם נגוסה: שאיש האוצר לא יברח לנו.

<יובל טלר: אני רק אגיד שאני לא רוצה לברוח, יש דיון מקביל פשוט בוועדה.

<אסתר בלום: יכול להיות שזה קשור לאוצר, אני לא יודעת אם זה קשור לאוצר.

<אסתר בלום: אל תברח.

<אסתר בלום: 25% אתם אומרים שבעצם אין הבדל בין עולים לוותיקים ופה זה כל ה-ISSUE, שהעולה החדש בדרך כלל, ברוב המקרים, מלבד אלה שקונים באזורים היוקרתיים, אין להם את ה-25% האלה.

<אסתר בלום: אם מגדילים להם את האפשרות, זה לא צריך להיות 25%.

<אסתר בלום: 15% כמו שהיה פעם, פעם זה היה 15%.

<אסתר בלום: לא היה צריך להביא הון עצמי.

<אסתר בלום: אז השאלה אליך?

<יובל טלר: זה לא אלי ולא אליו, זה לבנק ישראל.

סופה לנדבר: שאלה לממשלת ישראל.

סופה לנדבר: הרי אנחנו העברנו חוק של חברת הכנסת אורלי לוי, בתמיכה של מפלגת ישראל ביתנו, שלכלל האזרחים יהיו 90%.

<אסתר בלום: ממילא הם משלמים את שכר הדירה, ממילא הם עומדים בהחזרים, הם עומדים בתשלום חודשי.

סופה לנדבר: אבל הממשלה לא תמכה וגם היום לא תומכת.

יואל רזבוזוב: יש לי הצעה, יובל, כל עוד אתה כאן.

יואל רזבוזוב: מה שאנחנו רוצים לעשות, את החצי אחוז לפחות שלא תהיה הטעייה של עולה שבמקרה בא ומשלם מס רכישה – אני מדבר על מס רכישה.

יואל רזבוזוב: אז במקום שאנחנו נתחיל עכשיו להוציא מכתבים לשר האוצר, לראש הממשלה, אתה יכול לעשות את זה?

יואל רזבוזוב: הרי אתה גם יושב ב - - -

<יובל טלר: אני מאגף תקציבים.

<יובל טלר: צריך פה את רשות המיסים לנושא הזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לפנות לרשות המיסים?

<יובל טלר: אני אדבר עם רשות המיסים.

יואל רזבוזוב: אני חושב שכדאי, כדי שלא תהיה פה עבודה כפולה וגם אתה יכול לעשות את זה בנוהל הרבה יותר מהיר.

יואל רזבוזוב: אם אתה צריך את העזרה שלנו, אנחנו נפנה, אבל אני חושב שאתה פשוט יכול לבוא ולדבר.

<יובל טלר: אני אבדוק גם את הנושא הזה.

יואל רזבוזוב: זה חשוב, כדי שלא תהיה הטעייה.

אברהם נגוסה: משרד השיכון, אתה רוצה להמשיך בעניין הסיוע לדיור וגם בעניין שכר הדירה.

<שאול מוצפי: אנחנו גם חושבים שהסיוע באמת נמוך והוא נשחק ביחס למחירי השכירות ואנחנו בעד להגדיל את הסיוע, לא רק לעולים, גם לוותיקים.

<שאול מוצפי: ואם המציאות התקציבית תאפשר לסייע רק לעולים, אנחנו לא נתנגד.

<שאול מוצפי: אפילו נשמח.

סופה לנדבר: כמה כסף אתם מחזירים כל שנה ברזרבה?

סופה לנדבר: כמה כסף לא מנוצל?

<שאול מוצפי: פה אין לנו רזרבה.

<שאול מוצפי: בשכר דירה התקציב של הסיוע הוא 1.4 מיליארד שקלים לוותיקים ועולים.

<שאול מוצפי: זה חצי חצי בערך.

<שאול מוצפי: חצי עולים, חצי וותיקים.

סופה לנדבר: והכל מנוצל?

סופה לנדבר: מנוצל ב-100%?

<שאול מוצפי: כן.

אברהם נגוסה: מבחינת הנתונים אתה מסכים, אין מחלוקת.

<שאול מוצפי: כן.

<שאול מוצפי: אין מחלוקת.

<שאול מוצפי: רק כדי לחדד, הקבוצה הזאת שזכאית לסיוע הנמוך הזה, שיהונתן ציין, היא הקבוצה ששנה ראשונה זה סל קליטה, הסיוע מגולם בסל הקליטה.

<שאול מוצפי: שנה שנייה, שלישית ורביעית זה הסיוע הנמוך שאנחנו מדברים עליו ולאחר מכן העולה יוצא מהמאגר של הסיוע שלנו ואז בודקים אותו לפי הפרמטרים שלו.

<שאול מוצפי: אם זו קבוצה של קשישים, נכים, הבטחת הכנסה, חד הוריות – אז הם מקבלים את הסיוע כמו הוותיקים.

<שאול מוצפי: זאת אומרת בין 700 ל-1,400 שקלים, זה הסיוע.

<שאול מוצפי: אבל אנחנו מסכימים שבשנים הראשונות זה באמת סיוע נמוך.

<אולגה דדון: אני רוצה להתייחס.

אברהם נגוסה: בבקשה, אולגה דדון ממשרד הקליטה.

<אולגה דדון: כאמור, כמו ששאול אמר, מדובר בסיוע אוטומטי שמקבל כל עולה חדש באשר הוא בחמש השנים הראשונות, ללא כל קשר לזכאותו לדיור ציבורי, למבחן הכנסה, לקצבאות למיניהן.

<אולגה דדון: כל עולה חדש.

<אולגה דדון: עד היום הסיוע התחיל משנה שנייה עד שנה חמישית, בהתאם לחלוקה שפרטתם.

<אולגה דדון: נכון, אכן מסכימים כולנו שהסיוע הוא נמוך וצריך לעדכן אותו.

<אולגה דדון: אנחנו נמצאים כרגע בתהליכי סיכום וביצוע מול משרד האוצר.

<אולגה דדון: יש כבר החלטות, פחות או יותר.

<אולגה דדון: אנחנו מקווים ושואפים שזה יקרה ממש ב-1 בינואר 2016.

<אולגה דדון: הסיוע יוגדל, יוכפל בשנה ראשונה, שנייה, שלישית ורביעית לכל קבוצות העולים ויהיה משולם החל מחודש שמיני בארץ, לא מהשנה השנייה, אלא מחודש שמיני.

<אולגה דדון: לדוגמא, מי שמקבל 400 שקלים יקבל 800 שקלים, מי שמקבל 200 שקלים יקבל 400 שקלים.

<אולגה דדון: הלוואי שאפשר היה להגדיל יותר, אבל זה האילוצים וזה מה יש.

<אולגה דדון: אנחנו קיבלנו תוספת לבסיס התקציב של 30 מיליון שקלים בנושא הגדלת הסיוע.

<אולגה דדון: אני מאמינה שגם זו בשורה טובה, מן הסתם.

<יהונתן טיילור: זה יוכפל פר שנה?

<יהונתן טיילור: הדרגות?

<אולגה דדון: מהשנה השנייה, שלישית ורביעית.

<אולגה דדון: אני לא מדברת על השנה הראשונה ולא על השנה החמישית.

<יהונתן טיילור: זה יהיה אותו סכום?

<אולגה דדון: זה גם יהיה מדורג בטבלאות, אבל אני לא רוצה כרגע להגיד סכומים מדויקים, כי זה עדיין נמצא בשלבי סיכום, אבל זה פחות או יותר יוכפל.

אברהם נגוסה: זו יכולה להיות בשורה טובה לעולים.

<אולגה דדון: אני חושבת שכן, לא?

אברהם נגוסה: להכפיל זה אומר?

<שאול מוצפי: במקום 400 שקלים 800 שקלים.

<אולגה דדון: לדוגמא, יחידים שמקבלים היום 223 שקלים, יקבלו 400 שקלים בשנה שנייה, שלישית ורביעית.

<אולגה דדון: אני לא מדברת על שנה חמישית.

<אולגה דדון: כרגע אין החלטה לגבי שנה חמישית.

<אולגה דדון: המשפחות, במקום 400 שקלים יקבלו 800 שקלים בשנה השנייה.

<אולגה דדון: בשנה השלישית זה עדיין 600 שקלים, אני חושבת, אבל זה כמעט הכפלה.

<אולגה דדון: אמרתי לכם, כרגע זה נמצא בשלבי סיכום ואנחנו בתהליכי ביצוע.

<אולגה דדון: ב-1 בינואר אני אבשר את הבשורה.

אברהם נגוסה: מ-1 בינואר יתחילו?

<אולגה דדון: אנחנו שואפים לכך.

<אולגה דדון: זה גם תלוי במשרד האוצר.

אברהם נגוסה: אין סיבה, התקציב כבר עבר.

<אולגה דדון: כן, כן.

<מרב תורג'מן: מה אמרת לגבי החודש השמיני?

<אולגה דדון: החל מחודש שמיני, לא משנה שנייה בארץ, החל מחודש שמיני יתחילו לקבל סיוע בשכר דירה.

<מרב תורג'מן: הבנתי.

<אולגה דדון: זה לא מה שקורה היום.

<מרב תורג'מן: ומה קורה היום באותם 4 חודשים?

<אולגה דדון: סל קליטה.

<אולגה דדון: סיוע בשכר הדירה מגולם בסל הקליטה היום, ולכן קיבלו החל מהשנה השנייה.

רועי פולקמן: וארבעת החודשים של השנה הראשונה יהיו בתקציב הגבוה יותר של השנה השנייה למעשה?

<אולגה דדון: לא, שנה ראשונה תהיה כמו שהיא היום והתוספת היא החל מהשנה השנייה.

<אסתר בלום: אבל את אומרת עד חודש שמיני.

<אסתר בלום: זאת אומרת בשנה הראשונה הרי מה שקרה זה שכל הכסף נכנס לתוך סל הקליטה ואז כשנגמר סל הקליטה העולים היו צריכים לקחת - - -

<קריאה: בדרך כלל מתי הוא נגמר?

<אסתר בלום: הוא נגמר בחודש השמיני פחות או יותר, אז זה לא שנה שנייה.

<אולגה דדון: לא, עכשיו מינואר 2016 אנחנו ניתן סיוע מחודש שמיני.

<אולגה דדון: זאת אומרת סל הקליטה מסתיים - - -

<אסתר בלום: רטרואקטיבית?

<אולגה דדון: לא, לא, ממש לא.

<אולגה דדון: החל מחודש שמיני בארץ.

<אולגה דדון: זה תוספת תקציב.

<אולגה דדון: מי שנמצא היום בתהליך הוא כן ייכנס לתוספת, אבל לא רטרואקטיבית, כמובן שלא.

<מרגריטה סלבקין: לדוגמא זוג זקנים, זוג קשישים - - -

<אולגה דדון: אנחנו לא מדברים כרגע על קשישים.

<אולגה דדון: שימו לב, מי שזכאי לסיוע בשכר דירה, ושאול גם יכול לתקן אותי, על פי מבחני הכנסה ומקבל קצבאות של ביטוח לאומי, הוא לא נכלל בקטגוריה הזאת.

<אולגה דדון: הוא מקבל סיוע אחר.

<שאול מוצפי: הוא כבר מקבל את הסיוע המוגדל.

<אולגה דדון: הוא מקבל סיוע מוגדל.

<מרגריטה סלבקין: כמה?

<אולגה דדון: תלוי, כל אחד לפי הזכאות שלו.

<מרגריטה סלבקין: זוג קשישים.

<אולגה דדון: אוקיי, לא זוג קשישים, משפחה.

<אולגה דדון: משפחת עולים הגיעה לארץ, מתחילה לקבל סל קליטה, החל מחודש שמיני היא תתחיל לקבל סיוע בשכר דירה, מה שהיא לא מקבלת היום.

<אולגה דדון: שנה ראשונה – 402 שקלים.

<אולגה דדון: החל מהשנה השנייה היא תקבל 800 שקלים וכך הלאה.

<אולגה דדון: התוספת היא כפולה.

<אולגה דדון: מה שאמרתי זו הכפלת תוספת ותוספת חודשים מהחודש השמיני עד סוף השנה הראשונה.

<יהונתן טיילור: אולגה, תהיה התייחסות להרכב המשפחתי?

<אולגה דדון: מה זאת אומרת?

<יהונתן טיילור: זוג מול משפחה עם שבעה ילדים.

<אולגה דדון: לא.

<אולגה דדון: כרגע החלוקה היא יחידים, משפחות ומשפחות חד הוריות.

<אולגה דדון: זאת כרגע ההתייחסות.

<אולגה דדון: אם תהיה חלוקה בעניין ילדים, אני לא יודעת להגיד.

<אולגה דדון: אני מוכנה לבדוק.

<מרגריטה סלבקין: אפשר לשאול שאלה?

<מרגריטה סלבקין: בקשר לזוג קשישים, עדיין לא הבנו.

<מרגריטה סלבקין: הפנסיונרים האלה אחרי שהם יעברו את התקופה וכבר יפסיקו להיות עולים חדשים, עדיין הם יהיו בין החלשים במדינה שלנו.

<מרגריטה סלבקין: לאיזה קטגוריה הם שייכים כדי לבדוק את הזכויות שלהם ואת כל מה שמגיע להם?

<מרגריטה סלבקין: מה הסיוע כאן בשכר דירה?

<מרגריטה סלבקין: האם כעולים חדשים?

<מרגריטה סלבקין: למי הם שייכים בכלל?

<אולגה דדון: אוקיי, אז אני יכולה להתייחס.

<מרגריטה סלבקין: קשישים עולים.

<אולגה דדון: אנחנו לא מדברים כרגע על סיוע אוטומטי.

<אולגה דדון: קשישים גם זכאים לסיוע אוטומטי, כמו כולם, אבל מה שקורה בפועל, מאחר שמדובר כמו שאת אמרת בעצמך, באוכלוסייה הכי חלשה שחיה על קצבאות הביטוח הלאומי, באופן אוטומטי הם מקבלים סיוע מוגדל במשרד השיכון, לזכאי - - -

<מרגריטה סלבקין: הם מקבלים את הסיוע אחרי שנה?

<אולגה דדון: אחרי שנה, כן, כן.

<אולגה דדון: את הסיוע המוגדל.

<אסתר בלום: זה מוכח שזה מוגדל?

אברהם נגוסה: זה הסיוע.

<אסתר בלום: אבל הסיוע הוא גבוה יותר ממה שמקבלים במשרד הקליטה?

<שאול מוצפי: זה מ-700 שקלים עד 1,400 שקלים.

<מרגריטה סלבקין: אז מי שהוא עולה חדש ולא קשיש - - -

<אולגה דדון: שנייה, אני רוצה לסיים להתייחס לקשישים.

<אולגה דדון: כרגע כמו שנאמר על ידי נציג משרד השיכון, הקשישים מקבלים בין 700 ל-1,400 שקלים.

<אולגה דדון: זה תלוי בקבוצת הגיל של כל אחד.

<אולגה דדון: הדבר הנוסף שאנחנו גם כרגע רוצים לבצע אותו, זה תוספת סיוע בשכר דירה לעולים קשישים המתגוררים לבד, ללא משפחה.

<אולגה דדון: גם החל משנת 2016 והתוספת תהיה בין 120 ל-150 שקלים ליחידה משפחתית, בנוסף לבין 700 שקלים ל-1,400 שקלים, מה שכולם מקבלים.

<אולגה דדון: שוב פעם, אנחנו כרגע בדיון סופי ומסכם עם משרד האוצר ומקווים שזה ייצא לפועל בתקופה הקרובה.

<מרגריטה סלבקין: זאת אומרת שגם במשרד השיכון תהיה תוספת לאותם עולים קשישים, כמו לעולים שהם לא קשישים.

<מרגריטה סלבקין: תהיה תוספת במשרד השיכון?

<אולגה דדון: לגבי הוותיקים אני לא רוצה להתייחס לגבי משרד השיכון.

<מרגריטה סלבקין: לא ותיקים.

<מרגריטה סלבקין: כמו שאת אמרת, אחרי שנה, מי שלא קשיש עדיין מקבל את הסיוע המורחב - - -

<אולגה דדון: האוטומטי עד חמש שנים.

<מרגריטה סלבקין: אוטומטי עד חמש שנים, מוגדל, את אומרת?

<אולגה דדון: כן.

<מרגריטה סלבקין: והקשישים עוברים ל - - -

<אולגה דדון: אבל אל תקראי לזה סיוע מוגדל.

<אולגה דדון: זה יהיה סיוע רגיל.

<אולגה דדון: זאת אומרת לא מוגדל.

<אולגה דדון: הסיוע הולך לגדול.

<אולגה דדון: מעודכן.

<מרגריטה סלבקין: וקשישים עוברים אצלנו למשרד השיכון?

<אולגה דדון: לא, למה?

<אולגה דדון: כל הסיוע מגיע ומשולם על ידי משרד השיכון.

<אולגה דדון: משרד הקליטה לא משלם.

<אולגה דדון: כל הסיוע טכנית משולם על ידי משרד השיכון.

<אולגה דדון: יש ותיקים ויש עולים חדשים, למשל את לא יכולה להגיד לוותיקים שהם מקבלים תוספת בחמש שנים.

<אולגה דדון: מאיפה?

<אולגה דדון: הם לא עולים.

<אולגה דדון: אבל עדיין הם מקבלים ממשרד השיכון את הסיוע.

<אולגה דדון: גם הקשישים, הם מקבלים ממשרד השיכון את הסיוע, אבל הם נמצאים בתוך זכאות של משרד הקליטה.

<מרגריטה סלבקין: נכון.

<אולגה דדון: אז מה השאלה?

<מרגריטה סלבקין: אז השאלה אם זה יהיה אותו דבר?

<מרגריטה סלבקין: האם גם לקשישים תהיה תוספת - - -

סופה לנדבר: היא שואלת כמה קשיש מקבל.

סופה לנדבר: כמה מקבל קשיש בודד וכמה זוג.

<מרגריטה סלבקין: כי כרגע מה שיש לי, עדיין, אנחנו מדברים על זה וכל הזמן אנחנו מדברים על זה שתהיה תוספת, אבל אתם יודעים שזוג שחי על 5,000 שקלים בחודש, בדירה שעולה 3,000 שקלים ויקבלו אפילו את התוספת המוגדלת או לא מוגדלת, אני לא יודעת, זה בסופו של דבר 5,000 עכשיו עם סיוע לשכירות, אז הוא יחיה חודש על 2,000 שקלים.

<מרגריטה סלבקין: לפי דעתי זה ממש לא סביר.

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: כמה הוא מקבל עכשיו.

<אולגה דדון: כמה סיוע הוא מקבל היום?

<מרגריטה סלבקין: הסיוע היום, שוב פעם, יש טבלה מגיל 70 עד גיל 74 - - -

<אולגה דדון: מה שאמרנו, מ-700 שקלים עד 1,400 שקלים.

<מרגריטה סלבקין: כן, בדיוק, מ-700 שקלים עד 1,400 שקלים, שזה נגיד לזוג.

<אולגה דדון: אז כאן תהיה תוספת של בין 120 ל-150 שקלים ליחידה משפחתית.

אברהם נגוסה: אז נניח מי שמקבל כעת 700 שקלים, הוא יקבל 850 שקלים.

אברהם נגוסה: זה מה שאולגה אומרת.

<אולגה דדון: כן, שוב פעם, אבל חשוב להגיד שאנחנו מדברים על קשישים שחיים לבד, ללא בני משפחה.

אברהם נגוסה: קשישים שגרים לבד, אוקיי.

אברהם נגוסה: ומי שמקבל 1,400 שקלים יקבל 1550 שקלים.

אברהם נגוסה: זה ההגדלה.

<אולגה דדון: לא, מה שהיא מדברת זה על מה שדיברו במשך שנים רבות, שצריכים להשוות את ההשתתפות בשכירות של עולים – מי שזכאי – עם הוותיקים.

<אולגה דדון: זאת אומרת אם קשיש ותיק נמצא במשרד השיכון, כמה הוא מקבל?

<אולגה דדון: 700?

<שאול מוצפי: גם, אותו דבר.

אברהם נגוסה: אין הבדל?

<שאול מוצפי: אין.

<שאול מוצפי: קשיש יחיד מקבל 790 שקלים וזוגות 1,042 שקלים.

<שאול מוצפי: זוגות בגיל יותר גבוה – 1,342 שקלים.

<שאול מוצפי: זוגות יותר – 1,440 שקלים.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<אשר רוכברגר: שמי אשר רוכברגר.

<אשר רוכברגר: יש לי שאלה כללית לגבי הסיוע הכספי לשכירות, ולא ניכנס עכשיו לפרטי הפרטים.

<אשר רוכברגר: במידה ומי שמקבל אותו, נגיד משפחה, צריכה לפנות כדי לקבל הנחה כלשהי, נגיד באגף לסיוע משפטי, נגיד במקומות אחרים שיש מבחן הכנסה, האם הסיוע הזה נחשב כהכנסה או לא?

<אשר רוכברגר: כי מצד אחד הוא מקבל את זה כאיזה שהוא מענק מהמדינה, מצד שני הוא לא נמצא בחיסכון שלו בבנק, כי למעשה זה כסף שמועבר אוטומטית וזה כסף מה שנקרא כסף ייעודי, כסף צבוע לשכירות.

<אשר רוכברגר: אז האם זה נחשב כהכנסה?

<אולגה דדון: לא, זה לא נחשב כהכנסה.

<שאול מוצפי: לא עושים מבחני הכנסות.

<אשר רוכברגר: לא מבחן הכנסה.

<אשר רוכברגר: כשבן אדם מגיע למקום שדורש ממנו להצהיר על הכנסותיו, האם הסיוע הזה נחשב הכנסה?

אברהם נגוסה: ממה שאני הבנתי את השאלה, נניח מגיע לו 1,555 ₪ לדוגמא והוא מגיע לאיזה שהוא משרד ומבקש הנחה, אז אומרים לו תביא את ההכנסה החודשית שלך.

אברהם נגוסה: האם הסיוע שהוא מקבל בשכר דירה נחשב כהכנסה חודשית?

אברהם נגוסה: זו השאלה.

<שאול מוצפי: אני לא יודע.

<שאול מוצפי: זו השתקפות של - - - זה לא הכנסה.

סופה לנדבר: הוא צריך להציג את המסמכים האלה.

סופה לנדבר: למשל לגבי ארנונה, אוטומטית הוא מקבל פטור מהארנונה בעירייה.

<אשר רוכברגר: למשל ביחידת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים, זה הדבר הראשון.

<אשר רוכברגר: אפשר למצוא עוד מקומות.

<אולגה דדון: צריך לבדוק את זה, למרות שמי שמקבל סיוע בשכר דירה בדרך כלל נתמך ביטוח לאומי.

אברהם נגוסה: לעניות דעתי לא צריכים לחשב את זה.

<אשר רוכברגר: אתה צודק שלא צריכים.

<אשר רוכברגר: השאלה שלי אם באמת זה נחשב או לא.

<אולגה דדון: אנחנו נבדוק.

<אולגה דדון: להערכתי לא, אבל אנחנו נבדוק את זה.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה יבדוק וגם משרד השיכון יבדוק ויתנו לנו תשובה ואנחנו נעדכן אותך ונעדכן גם את האחרים.

אברהם נגוסה: אם יש לך ניסיון, דוגמא, אז אנחנו נשמח שתציג לנו.

<אשר רוכברגר: יש לי דוגמא מהחבר שלי, שהוא מקבל סיוע רגיל, לא כעולה חדש, כי הוא כבר לא נמצא בהגדרה.

<אשר רוכברגר: ביחידה לסיוע משפטי במשרד המשפטים חישבו לו את הסיוע שהוא מקבל בתור נכה – כהכנסה.

<אולגה דדון: רגע, סיוע שהוא מקבל בתור נכה מביטוח לאומי או שהוא מקבל סיוע בשכר דירה ממשרד השיכון?

<אשר רוכברגר: בשכר דירה ממשרד השיכון.

<אשר רוכברגר: הוא מקבל השתתפות של משרד השיכון וחישבו לו את זה כהכנסה.

<אולגה דדון: אנחנו נבדוק את זה.

אברהם נגוסה: זה מוזר, אבל אני חושב שניתן לבדוק את זה.

<מרב תורג'מן: זה לא נכלל בחלף הכנסה.

<מרב תורג'מן: חלף הכנסה זה קצבאות מהביטוח הלאומי.

<מרב תורג'מן: קשה לי להאמין שזה נחשב חלף הכנסה, אבל אפשר לבדוק את זה.

<אולגה דדון: כן.

<אשר רוכברגר: יכול להיות שזה לא מעודכן.

<אשר רוכברגר: זאת אומרת אנחנו כולנו מבינים שזה לא צריך להיות מוגדר כהכנסה ויכול להיות שזה פשוט הלך לאיבוד איפה שהוא בין הכיסאות, לא יודע מה, וזה לא מעודכן.

אברהם נגוסה: אתה צודק.

אברהם נגוסה: ניתן לבדוק את הנושא.

אברהם נגוסה: אני מקווה שתעדכנו אותנו אחרי שתבדקו אותנו.

אברהם נגוסה: אסתר, אני עצרתי אותך קודם, בבקשה.

<אסתר בלום: תודה רבה.

<אסתר בלום: אני רציתי לחזור לנושא של מספר הנקודות שעלה כאן.

<אסתר בלום: לא הבנתי בדיוק איך אנחנו מנסים כן למצוא פתרון לעולים, הרי זה ברור, כי בנקודות של משרד השיכון יש גם חישוב של מספר נפשות במשפחה, אם יש אחים ואחיות בארץ, או עולה שבעצם מגיע לבד עם המשפחה שלו, או זוג.

<אסתר בלום: אז בעצם אין לו נקודות על כך שאין לו כאן משפחה, כאשר זה צריך להיות הפוך לחלוטין, כי בעצם כשאין לך קורת גג, אם יש לך פה הורים אז אתה אולי חודש-חודשיים, כמו שנהוג בארץ וזה טוב שכך, אתה יכול ללכת לגור אצל ההורים, ופה אין להם.

<אסתר בלום: אז לא רק שזה לא נחשב להם, הם גם מקבלים פחות נקודות זכות.

<אסתר בלום: השרה לשעבר סופה לנדבר הזכירה את העניין של הצבא.

<אסתר בלום: יש כאלה שעושים צבא בארץ, יש הרבה, ויש כאלה שבגלל שהם מגיעים לארץ והם לא חייבים לעשות צבא, אז הם לא עושים צבא.

<אסתר בלום: אנחנו באים ואומרים אוקיי, אז אנחנו ניתן לכם את הרף, קצת יותר מישראלי, אבל אנחנו יודעים שבסופו של דבר הם רחוקים מלקבל אותה משכנתא מזו שהישראלי מקבל.

<אסתר בלום: מה משרד השיכון יכול להציע בדבר, כדי לשנות את המצב?

<אסתר בלום: בסופו של דבר העולה החדש צריך לקבל את המצב הזה.

<אסתר בלום: אנחנו יודעים שאנחנו גם צריכים לעזור לאוכלוסייה הישראלית, אבל זה נושא אחר.

<אסתר בלום: אנחנו מדברים על אנשים שבאים לפה ואין להם פה קורת גג, אין להם פה על מי לסמוך, אין להם לאן ללכת.

<אסתר בלום: אז מה המשרד, מה המדינה עושה בעצם כדי לתת להם את ההטבה המועדפת הזאת?

<אסתר בלום: זה חייב להיות על המשרד.

<אסתר בלום: המשרד הוא זה שצריך לשנות את הניקוד, את השיטה.

<אסתר בלום: ברגע ששיטת הניקוד הגיעה, הכל השתנה לחלוטין והתמונה היא מאד שחורה והיא לא טובה לעולים בכלל.

<אסתר בלום: היא לא התחשבה בזה לפחות.

<אולגה דדון: אז אולי זה לא צריך להיות שייך למשרד השיכון, אלא למשרד הקליטה והעלייה, או למשרד הרווחה, אם כבר.

<אסתר בלום: לא, זה לא רווחה, זאת לא שאלה של רווחה.

<אסתר בלום: למה רווחה?

<אולגה דדון: אז לקליטה ועלייה.

<אולגה דדון: למה זה שייך למשרד השיכון?

<אסתר בלום: משרד השיכון הוא זה שעושה את החישוב.

<אסתר בלום: זו שאלה ראשונה.

<אסתר בלום: שאלה שנייה, שגם מופנית למשרד השיכון וגם למשרד הקליטה, קודם כל ברכות על היוזמות, כי באמת השר אמר שהוא ישים את הנושא הזה כאתגר מרכזי, את נושא הדיור.

<אסתר בלום: הוא גם הזכיר לגבי הדיור הציבורי, ואני אשמח אם תוכלו לגעת.

<אסתר בלום: אני יודעת שזה לא על סדר היום, אבל אם תוכלו לגעת בנושא הספציפי הזה.

<אסתר בלום: גם כאן הנקודות וההמתנה, התור הרבה יותר ארוך במשרד הקליטה לעולה חדש, מאשר לישראלי ותיק במשרד השיכון.

<אסתר בלום: אז בסופו של דבר יצרנו מערכת שבהתחלה הייתה כאן כדי לעזור לאנשים שהם בודדים והם עולים חדשים והם לרוב חסרי כל, מול מערכת שבעצם שכחה אותם בין השורות.

<אסתר בלום: בעצם העולים נעלמו כאשר הנהלים עודכנו.

<אסתר בלום: אז אני אשמח לקבל התייחסות גם בנושא של הנקודות במשכנתא וגם בנושא הדיור הציבורי.

<אולגה דדון: לנושא המשכנתאות אני לא אוכל להתייחס.

<אולגה דדון: קיבלתם התייחסות מפורטת של משרד האוצר ומשרד השיכון.

<אולגה דדון: אם וכאשר – ואני לא יודעת על ידי מי - יוחלט להעביר את זה לטיפול של משרד הקליטה אז אני אוכל להתייחס.

<אולגה דדון: כרגע הנושא לא בתחום טיפולינו ואנחנו גם לא מחליטים וגם לא מבצעים.

אברהם נגוסה: השאלה היא לגבי הפער הגדול בין הממתינים - - -

<אולגה דדון: זה דיור ציבורי.

<אולגה דדון: אני דיברתי עכשיו על נושא המשכנתאות.

אברהם נגוסה: כן, האם הפער בין הוותיקים לעולים יצומצם בתקציב החדש?

<אולגה דדון: תראה, אנחנו כבר היינו פה בכמה ועדות בתקופה האחרונה ודיברנו מאיפה נוצר הפער הגדול בין מספר הממתינים במשרד השיכון למספר הממתינים במשרד הקליטה.

<אולגה דדון: אנחנו פירטנו כמה תכניות שעשינו בעיקר למען הקשישים.

<אולגה דדון: יש גם פרויקטים במשרד הבינוי שעומדים לצאת לפועל.

<אולגה דדון: נכון, שאול?

<שאול מוצפי: כן.

<שאול מוצפי: יש תכנית להקמת כמה הוסטלים בשיתוף פעולה עם עמיגור וההסתדרות.

<שאול מוצפי: אני מקווה שזה יצמצם.

<שאול מוצפי: לגבי ותיקים, אז הכספים של מכר דירות הולכים לטובת דיור ציבורי.

אברהם נגוסה: לרכישה.

<שאול מוצפי: לרכישה.

<קריאה: להוסטלים אפשר להירשם.

אברהם נגוסה: תזדהי בבקשה לפרוטוקול.

<אולגה דדון: כמובן.

<אולגה דדון: דיור ציבורי אפשר לבוא ולבדוק זכאות, זה לא להירשם.

<אולגה דדון: לבוא למשרד הקליטה, להגיש בקשה אחרי שנה בארץ, כי כאמור אמרנו שהסיוע מגולם בסל קליטה בשנה הראשונה.

<אולגה דדון: זה הנוהל, ואם הוא ישונה, הוא ישונה.

<אולגה דדון: כרגע הנוהל מדבר רק על כעבור שנה ואפשר לגשת למשרד הקליטה - - -

<יהונתן טיילור: מה הם מקבלים?

<יהונתן טיילור: לא הבנתי.

<אולגה דדון: רק כעבור שנה בארץ עולה חדש יכול לבוא למשרד הקליטה ולהגיש בקשה לדיור ציבורי והבקשה תיבדק כמובן בהתאם לקריטריונים.

<אולגה דדון: לא לפני שנה.

<אולגה דדון: במהלך השנה הראשונה לא.

<יהונתן טיילור: ואז מה הם מקבלים?

<אולגה דדון: בודקים את הזכאות לגבי דיור – כן או לא, בהתאם לנהלים ולקריטריונים של המשרד.

<אולגה דדון: אם אתה זכאי אתה נכנס לתור הממתינים.

<אולגה דדון: כל זה כאשר במקביל אתה מקבל סיוע בשכר דירה.

<אולגה דדון: אין קשר, דיברנו על זה מקודם.

<אולגה דדון: אתה נכנס לתור הממתינים בהתאם לקריטריונים – קשישים, חד הוריות, נכים, חולים, משפחות ברוכות ילדים, לפי יישובים.

<אולגה דדון: כל אחד לפי המיקום שלו.

<אולגה דדון: כרגע התור הגדול אצלנו, הארוך יותר הוא של קשישים, לכן שמנו דגש על חיפוש ומתן פתרון לאוכלוסייה הזאת קודם כל.

<אולגה דדון: לכן יצאנו בפרויקט שדיברנו עליו, פרויקט בנייה של דיור לקשישים באזורי ביקוש.

<אולגה דדון: עכשיו גם משרד השיכון נכנס לפרויקט שלהם עבור קשישים ואנחנו מקווים שנקבל שם כמה יחידות, שאול.

<אסתר בלום: הוא הרבה יותר גדול ממשרד השיכון וזה לא יתכן.

<אסתר בלום: אנחנו חוזרים לדיון הזה שבעצם עולה חדש, איך שהוא הנהלים הם נגדו בסופו של דבר.

<אולגה דדון: לא, זה לא נגדו.

<אולגה דדון: זה לא נגדו.

<אסתר בלום: זה כן, כי זה שהוא מגיע לפול של משרד הקליטה, אז הוא צריך לחכות הרבה יותר זמן מאשר הוא מגיע לפול שיש במשרד השיכון.

<אולגה דדון: לא, אבל במשרד השיכון הוא לא יהיה.

<אסתר בלום: בלום.

<אולגה דדון: לא, הוא לא יהיה כי הוא לא זכאי.

<אסתר בלום: זה אסור לו.

<שאול מוצפי: במשרד הבינוי הכללים יותר פשוטים.

<אולגה דדון: אני רוצה להבהיר את זה עוד פעם.

<אולגה דדון: אותו זכאי שנמצא אצלנו, הוא פשוט לא יהיה זכאי במשרד השיכון.

<אסתר בלום: זה תלוי.

<אסתר בלום: מבחינת הנכים יש בעיה שהיא מאד אקוטית.

<אולגה דדון: יש קריטריונים זהים, נכון.

<אולגה דדון: ודרך אגב, אותו עולה שעונה לקריטריונים של משרד השיכון לקבלת דיור ציבורי, הוא גם מקבל סיוע בהתאם לאולם ותיקים, סיוע מוגדל, סיוע בשכר דירה.

<אולגה דדון: וכעבור 15 שנה, אם הוא לא קיבלת פתרון אצלנו - אני מקווה שכן ואני מאד לא מאחלת שאף אחד יעמוד 15 שנה בתור – אז הוא ימשיך להיות זכאי גם במשרד השיכון.

<מרגריטה סלבקין: ואפשר לבחור לאיזה תור ללכת?

<מרגריטה סלבקין: אפשר לעמוד בשני תורים?

<אולגה דדון: לא, אין דבר כזה לעמוד בשני תורים.

<אסתר בלום: הוא חייב לעמוד במשרד הקליטה.

<מרגריטה סלבקין: לא, אבל אם יש לו אותם קריטריונים, הוא יכול לבחור נגיד את התור שמתאים לו? שהוא יותר קצר?

<אולגה דדון: לא.

<אולגה דדון: לא.

<אסתר בלום: במשרד השיכון מפנים אותו למשרד הקליטה, אתה לא בטיפול שלנו, אתה בטיפול שם ואם הוא נכה קשה, אז הסבירות בעצם שהוא יקבל דיור ציבורי - - -

אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: ניתן לעוד אנשים.

<גלדיס ברזובסקי: אני רציתי שאלת הבהרה.

<גלדיס ברזובסקי: אמרתם שאתם תכפילו את העזרה לסיוע בשכר דירה.

<גלדיס ברזובסקי: זה יהיה החל מהחודש השמיני?

<אולגה דדון: אני אמרתי שהסיוע יוכפל החל מהשנה השנייה בארץ, לקבלת הסיוע.

<אולגה דדון: הסיוע עצמו יתחיל בחודש השמיני.

<אולגה דדון: ההכפלה תהיה החל משנה שנייה לקבלת הסיוע.

אברהם נגוסה: מה קורה בין לבין?

<גלדיס ברזובסקי: בדיוק.

<אולגה דדון: אז היום הם מקבלים 400 שקלים בשמונה החודשים הראשונים.

<אולגה דדון: הם ימשיכו לקבל מהשמיני עד השתים עשרה ארבע מאות שקלים.

<אולגה דדון: מחודש שמיני עד חודש 12 של השנה הראשונה ממועד העלייה, יהיה הסיוע כיום, הרגיל.

<אולגה דדון: כמו היום.

<אולגה דדון: החל משנה שנייה ממועד העלייה, הסיוע מעודכן.

<גלדיס ברזובסקי: אוקיי, תודה רבה.

<אולגה דדון: שנה שנייה, שלישית ורביעית.

<גלדיס ברזובסקי: חבל, כי בשנה החמישית זה בדיוק מפסיק את סל הקליטה ובדיוק אין לו עדיין את היכולת להעסקה, לעבודה.

<אולגה דדון: אבל זה לא מה שקורה היום.

<אולגה דדון: היום הוא לא מקבל כלום, זה לא מה שקורה היום.

<אולגה דדון: זה כבר תוספת.

<גלדיס ברזובסקי: נכון, את צודקת.

<גלדיס ברזובסקי: היום הוא לא מקבל כלום, אבל אם כבר תכפילו החל מחודש ה-13, שזה בעצם כמו היום חודש 13, אז תכפילו כבר החל מחודש שמיני.

<אסתר בלום: האמת, אני חושבת שזה מה שהשר הציג בוועדה, לפני כמה חודשים.

<גלדיס ברזובסקי: זה מה שהבנתי.

<אסתר בלום: כן.

<אסתר בלום: הוא אמר שהם מכפילים לחמש שנים, אבל אני מבינה שאחרי הדיונים עם האוצר, כנראה שהיה שינוי.

<אולגה דדון: כן, יש אילוצים.

<גלדיס ברזובסקי: כי גם הם מפסיקים לקבל את סל הקליטה ואם הם מקבלים אבטלה, שזה בדרך כלל ההמשך של סל הקליטה, גם האבטלה היא הרבה פחות משכר דירה.

<אולגה דדון: אבל זאת הייתה גם הכוונה ליצור רצף.

<אולגה דדון: הרי מה שקרה היום, הם הפסיקו לקבל סל קליטה ואז היו כמה חודשי ואקום בלי שום סיוע עד לתחילת הסיוע האוטומטי.

<גלדיס ברזובסקי: נכון.

<אולגה דדון: כרגע המחשבה הייתה גם ליצור רצף של קבלת סיוע, פחות, נכון, אבל כלשהו, בשביל להקל.

אברהם נגוסה: יש לכם את הנתונים כמה עולים נהנים היום מהסיוע בשכר דירה?

<אולגה דדון: לא, אני מוכנה לבדוק את זה.

אברהם נגוסה: אין לכם?

<אולגה דדון: לא, פשוט לא הכנתי את זה להיום.

<אולגה דדון: אפשר לבדוק את זה.

<אולגה דדון: סיוע בכלל או סיוע אוטומטי?

אברהם נגוסה: סיוע בשכר דירה.

<אולגה דדון: סיוע של חמש שנים?

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים את המספר של אלה שמחכים לדיור ציבורי, אבל אין לנו נתונים לגבי מספר העולים המקבלים סיוע בשכר דירה ואנחנו נשמח לקבל את זה.

<אולגה דדון: כמובן.

אברהם נגוסה: וונדה, בקשה.

<וונדה אקלה: אני קצת מבולבל מהדיון הזה, כי נראה לי שהבעיה היא גם של הנגשת מידע.

<וונדה אקלה: אם אנחנו לא הבנו ואנחנו אלה שעוזרים לעולים, אז איך העולה יכול להבין את העניין הזה?

<וונדה אקלה: אם הנתונים היו ברורים - - -

<אולגה דדון: כמו מה למשל?

<וונדה אקלה: כל דבר שקשור למי זכאי ולא זכאי.

<וונדה אקלה: האם הדברים האלה גם מתורגמים לשפה של העולים או לא?

<וונדה אקלה: גם אם כן יש - - -

<אולגה דדון: קודם כל הכל יהיה מעודכן באתר באינטרנט בשפות העולים.

<וונדה אקלה: טוב, בסדר.

<וונדה אקלה: אם זה יהיה תגידו לנו איפה זה, כדי שאנחנו נוציא את המידע וגם נפזר אותו לעולים, כדי שהם יידעו.

<וונדה אקלה: בדיון התמקדנו בעניין הפרוצדורה.

<וונדה אקלה: הייתי רוצה שנבין איך אנחנו מגדילים את הסכום.

<וונדה אקלה: זה צריך להיות הדיון כאן.

<וונדה אקלה: כמה מגיע למי, לדעתי יכולנו ללמוד בהשתלמות או באיזה שהוא מקום אחר.

<וונדה אקלה: אבל פה – בגלל שהסכום אינו מספיק – איך אנחנו יכולים להגדיל אותו כדי שאנשים יקבלו את הזכאות הזאת וישתמשו בה.

<וונדה אקלה: כי כרגע הסכום שעולה, אף אחד לא יכול להשתמש בו.

<וונדה אקלה: ואם אף אחד לא יכול להשתמש בו, אז נכון, יש כסף, אבל אתה לא יכול להגיע לכסף.

אברהם נגוסה: משתמשים בו אבל לא מספיק.

<וונדה אקלה: לא, זה לא מספיק.

<וונדה אקלה: אני אומר, גם אנשים שמשתמשים בו, הם לא - - -

אברהם נגוסה: כן.

<וונדה אקלה: ולכן הנקודה הזאת צריכה להיות לכיוון הזה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<אשר רוכברגר: יש לי הערה בעקבות מה שוונדה אמר.

<אשר רוכברגר: אני רוצה להזכיר לכולנו שאנחנו נמצאים בוועדה שהשם שלה הוא הוועדה לעלייה וקליטה, ורובנו פה באולם עשו את העלייה מתי שהוא בשלב של החיים שלהם.

<אשר רוכברגר: ולמעשה, מדינת ישראל לעומת מדינות אחרות, מאד רוצה שיהודים מכל העולים יעלו והיא פועלת רבות ומשקיעה המון כסף כדי להביא עולים חדשים לארץ.

<אשר רוכברגר: אז למעשה, כשהנושא שאנחנו מדברים על זה הוא שהאחריות נמשכת.

<אשר רוכברגר: האחריות לא מסתיימת ברגע שבן אדם נחת בבן גוריון.

<אשר רוכברגר: זאת אומרת אנחנו לא עוסקים פה בצדקה.

<אשר רוכברגר: אנחנו עושים פה בצדק.

אברהם נגוסה: נכון, אתה צודק.

אברהם נגוסה: גם בזכות.

<אשר רוכברגר: כן.

<שאול מוצפי: אני רוצה לומר בהזדמנות זו, שארגוני העולים נמצאים פה, אני כמשרד הבינוי והשיכון, אנחנו יצאנו בתכניות של דיור מוזל ואתם יודעים, מחיר למשתכן החדש יצא לדרך ויש דירות במחיר מופחת – בין 20% ל-30% ממחיר שוק.

<שאול מוצפי: כדאי מאד להנגיש את המידע הזה לעולים, כי הם גם קבוצה שיכולה להתחרות ולזכות בהגרלות בדירות האלה וחבל שיפספסו.

<שאול מוצפי: יש את האתר שלנו שנפתח, שאפשר להיכנס לראות את הכללים.

<שאול מוצפי: הוא נפתח לפני יומיים.

<שאול מוצפי: יש אתר של מחיר למשתכן, יש את הפרויקטים, אפשר להיכנס.

<שאול מוצפי: ההרשמות יתחילו להנחתי עוד חודש-חודשיים.

<שאול מוצפי: עדיין זה בשלבים של בנייה של הפרויקטים, קבלת היתרים ואז תהיה הרשמה.

<שאול מוצפי: כדאי מאד, כי המחירים מאד אטרקטיביים.

<מרגריטה סלבקין: זה 200,000-300,000 שקלים פחות.

<מרגריטה סלבקין: זה לא משהו שהוא - - -

<אסתר בלום: זה מתורגם לשפות?

<שאול מוצפי: כן.

<שאול מוצפי: לדוגמא בעפולה נסגר מכרז של בין 500,000 ל-600,000 שקלים.

<אשר רוכברגר: זה יותר טוב מכלום.

<שאול מוצפי: זה יותר טוב מכולם וזו הזדמנות שלא תחזור על עצמה.

<שאול מוצפי: זאת אומרת אתם כארגוני עולים חייבים להנגיש את המידע הזה.

<יהונתן טיילור: אבל זה לכולם.

<שאול מוצפי: זה לכולם.

<אולגה דדון: זה לכולם.

<אולגה דדון: יש גם ניקוד, ילדים, צבא.

<שאול מוצפי: בנוסף יהיו הגרלות ותהיה עדיפות גם לבני המקום, אז כדאי.

<קריאה: משרד השיכון מפרסם את זה בשפות זרות לעולים חדשים?

<שאול מוצפי: כן.

<שאול מוצפי: כל המידע הזה נמצא באתר שלנו.

<שאול מוצפי: גם הסיוע בשכר דירה.

<שאול מוצפי: יש גם ברוסית וב - - -

<מרגריטה סלבקין: לא ראיתי.

<שאול מוצפי: נדמה לי שגם באנגלית, אבל אני צריך לבדוק את זה.

<שאול מוצפי: ברוסית אני יודע שיש, בערבית.

<שאול מוצפי: באמהרית אני לא יודע, אבל אנחנו נבדוק את זה.

<שאול מוצפי: יש לנו יחידות - - -

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: כמה שיותר זה מאד חשוב, כי זה - - -

<גלדיס ברזובסקי: לפחות באנגלית.

<שאול מוצפי: כן.

<שאול מוצפי: תיכנסו לאתר, לדעתי יש את כל המידע הזה בכמה שפות.

אברהם נגוסה: נציגת הסוכנות, האם את רוצה להתייחס?

<ורד אחיהון: לא.

<ורד אחיהון: זה מחוץ לתחום שלי.

אברהם נגוסה: אוקיי, תודה.

<מרגריטה סלבקין: אני רוצה להגיד עוד שתי נקודות.

<מרגריטה סלבקין: לגבי נגישות המידע, זה ממש לא ברור וצריך להסביר.

<מרגריטה סלבקין: אנחנו מייצגים כאן את הקשישים, העולים הקשישים.

<מרגריטה סלבקין: קודם כל יש להם גם ככה בעיה עם מחשבים ויש להם בעיה עם אינטרנט, ואם כבר הם מגיעים, אז ברור שבין משרד הקליטה ובין משרד השיכון ובין עוד כל מיני אתרים, הם לא מוצאים לא את הרגליים ולא את הידיים.

<מרגריטה סלבקין: איך שהוא צריך אולי לרכז את זה.

<מרגריטה סלבקין: כמו שאתה עושה חיפוש בגוגל לפי עולה חדש, אז אולי שגם במשרד העלייה והקליטה שיהיה גם איזה משהו, לינק למשרד השיכון – שאת המידע הזה תוכל למצוא שם, או משהו כזה, כי ממש אי אפשר למצוא שום דבר במה קשור אחד לשני.

<מרגריטה סלבקין: דיברנו גם לגבי אזורי ביקוש.

<מרגריטה סלבקין: באזורי ביקוש אנחנו תמיד מדברים על כל הבנייה של דיור ציבורי וכל מיני פרויקטים, זה תמיד צפונה דרומה.

<מרגריטה סלבקין: אבל אזורי ביקוש זה גם מרכז.

<אולגה דדון: אני הזכרתי אזורי ביקוש.

<מרגריטה סלבקין: גם מרכז זה אזורי ביקוש.

<מרגריטה סלבקין: אנחנו מדברים על זה.

<אולגה דדון: אזורי הביקוש אצלנו זה המרכז.

<מרגריטה סלבקין: יופי, יופי, ועדיין אני לא ראיתי שיש במשרד השיכון פרויקטים שהם במרכז.

<אולגה דדון: אנחנו אכלסנו עכשיו בראשון לציון 200 יחידות.

<אולגה דדון: בכפר סבא אכלסנו 101 יחידות.

<מרגריטה סלבקין: בפתח תקווה יהיה משהו?

<אולגה דדון: לא, בפתח תקווה לא היה לנו פרויקט.

<אולגה דדון: בקריית אונו אכלסנו לפני מספר חודשים קרוב ל-100 יחידות.

<אולגה דדון: זאת אומרת, כל אלה הם פרויקטים חדשים ויש פרויקטים בבנייה.

<אולגה דדון: אנחנו מדברים על - - -

<מרגריטה סלבקין: זו התחלה טובה.

<אולגה דדון: אנחנו מדברים על מאות אלפי אנשים.

<מרגריטה סלבקין: זה בסדר, עוד פעם, זה יופי, מצוין.

<מרגריטה סלבקין: התחלה טובה.

<מרגריטה סלבקין: רוצים שזה ימשיך.

<מרגריטה סלבקין: רוצים שזה יהיה.

<אולגה דדון: אנחנו עושים.

<מרגריטה סלבקין: פשוט זה לא יתכן שאנשים במרכז, הרי ההורים שלנו בדרך כלל באים אחרי שהילדים שלהם כבר עלו לארץ, קצת יש לנו כבר עבודה וזה, ואנחנו יכולים, כי אנחנו יודעים מה המצב של העולים הקשישים.

<מרגריטה סלבקין: אז הם באים לכאן ואנחנו כבר עוזרים להם קצת.

<מרגריטה סלבקין: ועכשיו אומרים לי תיקחי את אבא ואמא שלך ותשלחי אותם דרומה, צפונה.

<מרגריטה סלבקין: אני גרה במרכז, אני רוצה שהם יהיו לידי.

<מרגריטה סלבקין: הם עוזרים לי, אני עוזרת להם.

<מרגריטה סלבקין: למה הם צריכים להתפזר בכל המדינה?

<אולגה דדון: בשביל זה אנחנו יזמנו את הפרויקט של קרקע חומה.

<אולגה דדון: החלטת הממשלה דיברה על 4,000יחידות דיור.

<אולגה דדון: אנחנו מקווים שנצליח לממש את כולן.

<אולגה דדון: כרגע בתהליך בנייה, אכלוס ומכרז נמצאים 1,700 יחידות.

<אולגה דדון: השאר בתהליכי בדיקה.

<אולגה דדון: זה לא יתן מענה לכל הממתינים.

<מרגריטה סלבקין: ברור שלא לכולם.

<מרגריטה סלבקין: לכמה שיותר.

<אולגה דדון: ולכן אנחנו כמובן נמשיך ונציע גם פתרונות בפריפריה גם לאלה שגרים במרכז, כי יש לנו יותר פתרונות בפריפריה ואין מה לעשות.

<אנג'לה פיינברג: מה זה נקרא פריפריה?

<אנג'לה פיינברג: אני מאזור חיפה, אז מציעים לי יקנעם וטירת הכרמל.

<אנג'לה פיינברג: אלה שני המקומות שעכשיו אתם מציעים, אלה הפרויקטים שאתם מדברים עליו, אבל קודם כל המחירים ממש לא אטרקטיביים.

<אולגה דדון: אנחנו מדברים על דיור ציבורי, לא על קנייה, לא על רכישת דירה.

<אנג'לה פיינברג: בסדר.

<אנג'לה פיינברג: בואו נעזוב את זה בצד.

<אנג'לה פיינברג: גם באזור חיפה, בחיפה עצמה גם אין דיור.

<אולגה דדון: נכון, אזור חיפה זה לא אזור פריפריה.

<מרגריטה סלבקין: אז לכן אני אמרתי, נכון שיוזמים פרויקטים - - -

אברהם נגוסה: סליחה, זה דיון ביניכם?

אברהם נגוסה: תשתפו אותנו.

<אולגה דדון: נכון שאנחנו יוזמים פרויקטים ומנסים לחפש דרכים להקל ולצמצם את התור, אבל עדיין יש אילוצים.

<אולגה דדון: אי אפשר בין לילה להמציא יש מאין 20,000 פתרונות דיור בשביל לפתור את הבעיה של כל הקשישים.

<אולגה דדון: ולכן אנחנו, עם כל הצער והכאב, כן נמשיך להציע גם למתגוררים במרכז, דיור בפריפריה.

<אולגה דדון: אנחנו נמשיך להתעקש להציע פתרונות לאנשים שאין להם משהו אחר.

<אולגה דדון: זה האילוצים.

<אולגה דדון: אנחנו פועלים במסגרת הקיים.

<אנג'לה פיינברג: קרקע חומה זה באחריות של מי?

<אנג'לה פיינברג: של העיריות?

<אולגה דדון: זה באחריות של הרשויות המקומיות.

<אנג'לה פיינברג: אפשר לחייב באיזו שהיא צורה את העיריות, חברה', תתחילו לבנות על הקרקע?

<אנג'לה פיינברג: נגיד שאתם חייבים אחוז מהבנייה שאתם עושים בכל העיר – 10% יהיה בנייה - - -

<אולגה דדון: קודם כל זה תהליך מכרזי.

<אולגה דדון: העיריות שרצו והסכימו ומצאנו לנכון לעשות שם, כן נכנסו לתהליך הזה.

<אולגה דדון: אני לא יכולה לחייב.

<אנג'לה פיינברג: אז זאת אומרת שאנחנו צריכים לפעול גם כנגד העיריות.

<אולגה דדון: לא צריך לפעול כנגד העיריות, כי היו הרבה רשויות שבשמחה הרימו את הדגל.

אברהם נגוסה: אני הייתי אומר בשיתוף פעולה.

<אולגה דדון: בשיתוף פעולה, כמובן.

אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה.

<אנג'לה פיינברג: ועוד משהו, סליחה.

<אנג'לה פיינברג: עוד נקודה אחת, שהסיוע הוגדל ב-100 שקלים, זה מצוין, אבל עדיין זה בלתי אפשרי, אחרי הסיוע הזה, כאשר 3,000 שקלים כמעט הולכים לדירה, אי אפשר שזוג קשישים יחיה חודש ימים מ-2,000 שקלים.

<אנג'לה פיינברג: אנחנו מדברים על זה שמי שמקבל ביטוח לאומי ואת התוספת של משרד השיכון לשכירות, זה לא מספיק לשכר דירה.

<אנג'לה פיינברג: מי שמקבל כבר הוסטלים ודיור ציבורי – אז בן אדם עם 5,000 שקלים כן יכול לחיות איך שהוא, אחרי שהוא משלם שם 100-200 שקלים.

<אנג'לה פיינברג: זאת אומרת, או שצריך להגדיל בכלל, גם לאלה ששוכרים כרגע בשוק החופשי, שיגדילו להם את העזרה, שהמחיר שהוא משלם יהיה 10% מסך ההכנסות שלו.

אברהם נגוסה: תראי, אני חושב שאף פעם לא יהיה מספיק.

<אנג'לה פיינברג: נכון.

אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו צריכים לברך על הבשורה שקיבלנו היום, על ההכפלה החל מינואר 2016.

אברהם נגוסה: נכון, אני מסכים איתך, זה לא מספיק.

אברהם נגוסה: זה טיפה בים וזה ברור, אבל בכל זאת יש שיפור, יש הכפלה ולכן אנחנו מברכים על זה ואנחנו נמשיך לעבוד כדי שגם יהיה עוד בתקציב הבא.

אברהם נגוסה: לדעתי עכשיו, אם קיבלנו את זה בשנת 2016, אז לקראת 2017 – בשביל זה אנחנו עושים דיון – אנחנו נפעל ונדרוש להגדיל את העניין כי זה לא מספיק.

אברהם נגוסה: אני מסכים איתך.

אברהם נגוסה: יהונתן טיילר, סיימת?

<יהונתן טיילור: כן.

אברהם נגוסה: האם יש מישהו שרצה לדבר ולא קיבל את זכות הדיבור?

אברהם נגוסה: אם כך אני מסכם את הדיון ושוב אני אומר, כמו שאמרתי עכשיו, שאנחנו מברכים על ההכפלה.

אברהם נגוסה: הדבר הזה הוא בשורה חשובה לעולים.

אברהם נגוסה: מי שמקבל 402 שקלים יקבל עכשיו 804 שקלים.

<אולגה דדון: 800 שקלים.

אברהם נגוסה: 800?

אברהם נגוסה: איפה עוד 4 שקלים?

אברהם נגוסה: זה הכפלה.

אברהם נגוסה: אני הכפלתי את זה.

<אולגה דדון: לא.

<אשר רוכברגר: ארבעה שקלים דמי תקורה.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אז אנחנו מברכים.

אברהם נגוסה: הדבר השני, אנחנו מבקשים גם ממשרד השיכון, גם ממשרד הקליטה וגם ממשרד האוצר כמובן, שכבר לא נמצא, לגבי השאלות שעלו בדיון – אנחנו מבקשים לקבל מענה בכתב.

<אולגה דדון: כמובן.

אברהם נגוסה: גם בעניין מס רכישה, גם בעניין המשכנתאות וגם בעניין הסיוע בשכר דירה.

אברהם נגוסה: ובנוסף, לגבי השאלה שהאדון שאל, האם הסיוע שמקבלים לדירה – האם הוא נחשב כהכנסה חודשית או לא.

אברהם נגוסה: נשמח לקבל תשובה בכתב, אם אפשר תוך שבוע או שבועיים.

אברהם נגוסה: מה יותר טוב?

<אולגה דדון: זה תלוי ברשויות.

<אולגה דדון: אני רוצה להבין איפה ביקשו את זה?

<אולגה דדון: באיזה רשויות ביקשו והתייחסו לנושא הזה של סיוע בשכר דירה?

<אשר רוכברגר: אני מכיר מקרה עם אגף הסיוע המשפטי במשרד המשפטים.

אברהם נגוסה: הוא נתן דוגמא.

<אשר רוכברגר: יכול להיות לשיש מקומות נוספים.

<אולגה דדון: יהיה יותר קל אם תעביר לנו מקרה ספציפי ולפי זה נוכל לבדוק.

<אשר רוכברגר: בסדר.

אברהם נגוסה: אולגה, הוא נתן דוגמא שחבר שלו הלך לקבל סיוע משפטי ובסיוע המשפטי, אנחנו יודעים שמבקשים להביא את ההכנסה.

<אולגה דדון: אנחנו נבדוק את זה.

אברהם נגוסה: הם חישבו את עניין הסיוע בשכר דירה יחד עם ההכנסה החודשית שלו.

אברהם נגוסה: זו הדוגמא שהוא נתן.

אברהם נגוסה: את הדברים האלה ניתן לבדוק.

<אולגה דדון: כן.

אברהם נגוסה: זה נשמע לי מוזר, אבל מאד חשוב שנבדוק ונקבל תשובה בכתב.

<אשר רוכברגר: כבודו, אני אגיד לך, מבחינה חשבונאית הם צודקים, כי כל שקל שבן אדם מקבל, זה נחשב להכנסה, אבל לפעמים יש הכנסה שהיא פטורה.

<אשר רוכברגר: זאת אומרת בן אדם למשל שמשכיר דירה היום עד תקרה של 5,000 שקלים, הוא פטור ממיסוי על אותה הכנסה.

<אשר רוכברגר: זאת אומרת יש פה משחקים בין משפטים לחשבונאות.

אברהם נגוסה: כן, הבנתי, אבל יש גם נושאים בהם הסיבה להכנסה, מאיפה, את כל הדברים האלה צריך לבדוק.

<אשר רוכברגר: נכון.

אברהם נגוסה: אני מאד מודה לכם על השתתפותכם.

אברהם נגוסה: אני סוגר את הדיון.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.