הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 33, 2016-02-23 14:00

אלי כהן: צהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

אלי כהן: בפתח הדברים אני רוצה להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, שאני יודע שמשקיעה זמן רב בגיבוש הנוסח, וכמובן גם להודות לנציגי האוצר, שעובדים יחד בשיתוף פעולה מתוך מטרה שיהיה טוב.

אלי כהן: אז תודה, ורד.

עיסאווי פריג': אתה מתחיל בהקראה היום, נכון?

אלי כהן: כן.

אלי כהן: אנחנו היום מתחילים בהקראה, ואפילו בהצבעה.

אלי כהן: אז אנחנו נתחיל היום בהקראות, בסעיפים.

אלי כהן: מי קורא מטעם משרד האוצר?

אלי כהן: ברוך, בבקשה.

<ברוך לוברט: אני אתחיל בסעיף ההגדרות.

עיסאווי פריג': אלי, ברשותך, לפני שאתה מתחיל בהקראה – אולי ככלי ללמידה, בהמשך חקיקה הקודמת לחוק, איך זה עובד בחודש חודשיים מאז שזה יצא לדרך?

עיסאווי פריג': לחוק של אשראי חוץ בנקאי, התיקון, גיוס האג"ח.

עיסאווי פריג': איך החברות מתפקדות?

עיסאווי פריג': שתהיה סקירה, שאני אדע - - -

אלי כהן: אני באמת רוצה, על אף שאני מניח שחבר הכנסת עיסאווי פריג' לא יכול היה להגיע, כנראה משיקולים ואילוצים אחרים, אז בכל זאת ניתן לחבר הכנסת עיסאווי פריג' סקירה קצרה.

אלי כהן: אז קודם כל, אנחנו העברנו את תיקון סעיף 21 לחוק הבנקאות.

אלי כהן: היום, למעשה, יש חקיקה שאמורה לבוא ולהשלים.

אלי כהן: במסגרת תיקון סעיף 21 לחוק הבנקאות נקבעו, כאמור, מספר סייגים, שמדברים על כך שהחברה שתגייס תהיה חברה ציבורית, חברה מדורגת, שהסכומים ילכו בעיקר לחברות הקטנות והבינוניות - - -

עיסאווי פריג': איך זה עובד עד עכשיו?

עיסאווי פריג': את זה אני יודע.

עיסאווי פריג': את התיקון אני מכיר.

אלי כהן: למיטב ידיעתי יש חברה שהשלימה כבר גיוס של 300 מיליון שקלים, שבנק ישראל ניסה לטעון שהכסף כן הולך לחברות קטנות – לא הולך לחברות קטנות, אבל לצורך העניין – היום, לצורך העניין אנחנו עושים שלב נוסף שבו אנחנו מקימים את אותו רגולטור פיננסי, וחשוב להגיד, אם אתה זוכר, חבר הכנסת פריג', שגם במהלך דיוני הוועדה נאמר על ידי משרד האוצר שהם מתכוונים להביא בהקדם, ואכן הם הביאו את תזכיר החוק.

אלי כהן: קיימנו כאן מספר דיונים בחוק, ולראיה – שהיום אנחנו כבר נמצאים בשלב ההקראה.

אלי כהן: כלומר, אנחנו רוצים - -

עיסאווי פריג': קראתי חלק מהפרוטוקולים, זה בסדר.

אלי כהן: - - שהרגולטור הפיננסי יבוא ויתייחס.

עיסאווי פריג': אז הצעה שאני מציע, לכבודו.

עיסאווי פריג': אני מציע לך, כבוד היושב ראש, שבעוד חודשיים-שלושה נתכנס בוועדה, בכדי לעשות מין מעקב על יישום החוק, איך זה משפיע והאם משיג את התכלית שלמענה - - - זה, לפי דעתי, לא פחות חשוב מהחקיקה עצמה.

אלי כהן: אני מציעה שנשקול עוד חודשיים לעשות דיון מעקב אחר החוקים שהתקבלו.

עיסאווי פריג': איך זה תרם לקידום התחרות.

עיסאווי פריג': חודשיים-שלושה, העיקר שיהיה מעקב.

<ורד קירו זילברמן: אני רק רוצה להבהיר שהנוסח שמונח על השולחן הוא למעשה הנוסח של הצעת החוק כפי שהובאה בכחול, עם שינויים שנעשו בעקבות דיונים בין הייעוץ המשפטי של הכנסת ובין היועצים המשפטיים של נציגי משרדי הממשלה.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו הגענו, למעשה, להסכמות וניסוחים עד סעיף 60, כולל.

עיסאווי פריג': כל ניירות העמדה שקיבלנו מהמועצה לצרכנות - - -

<ורד קירו זילברמן: נלקחו בחשבון, ככל שהיו רלבנטיים הם הוכנסו לנוסח.

<ורד קירו זילברמן: דברים שלא מוסכמים – אני אעיר בעל פה, ולכן יש כאן את כל בעלי העניין, שברשות היושב ראש יוכלו להעיר, אם ימצא לנכון.

<ברוך לוברט: אני קורא את פרק א'.

<ברוך לוברט: הגדרות.

<ברוך לוברט: סעיף 1.

<ברוך לוברט: אני אקרא את הסעיף עד סופו, ואחר כך אסביר.

<ברוך לוברט: בחוק זה -

אחת מאלה: (1) זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל של תאגיד אחר; (2) הזכות למנות דירקטור בתאגיד, ולעניין זה – (1) יראו את מי שמינה דירקטור בתאגיד כבעל הזכות למנותו; (2) חזקה על תאגיד שנושא משרה בו נתמנה לדירקטור בתאגיד אחר, ועל מי ששולט באותו תאגיד, שהם בעלי הזכות למנותו; (3) הזכות להשתתף ברווחי התאגיד; (4) הזכות ליתרת נכסי התאגיד בעת חיסולו, לאחר סילוק חבויותיו; "בעל השפעה", בנותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד – מי שביכולתו לכוון את פעילותו של נותן השירותים הפיננסיים, במישרין או בעקיפין למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים; לעניין זה יראו את מי שמממן למעלה מ-50% מהיקף הפעילות של נותן השירותים הפיננסיים או משיעור נמוך יותר שקבע השר, כבעל השפעה בו; "בעל עניין", בנותן שירותים פיננסיים – כל אחד מאלה: (1) מי שמחזיק ביותר מ-10% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים; (2) מי שמחזיק אמצעי שליטה בשלושה נותני שירותים פיננסיים או יותר, ובלבד שההחזקה בכל אחד מנותני השירותים הפיננסיים היא של יותר מ-5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו; "דירקטור", "דירקטוריון" – דירקטור או דירקטוריון בחברה וכל בעל תפקיד או גוף הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקיד האמור, אף אם תוארו שונה; "הון עצמי" – (1) לגבי תאגיד - הון עצמי לפי כללי החשבונאות המקובלים; (2) לגבי יחיד - פיקדון נזיל או איגרות חוב שהוציאה המדינה והנסחרות בבורסה, המופקדים בתאגיד בנקאי או אצל חבר בורסה בישראל, על שם נותן השירותים הפיננסיים; לעניין זה, "פיקדון נזיל" – פיקדון שניתן לפורעו לכל היותר בתוך 3 חודשים;"

שעליהן דיברנו: "החזקה" או "רכישה" - בין לבד בין יחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות על ידי שלוח או נאמן או על ידי תאגיד נשלט; "היקף פעילות נרחב" - (1) לעניין רישיון למתן שירות בנכס פיננסי - מחזור עסקים העולה על 30 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר, באישור וועדת הכספים של הכנסת; (2) לעניין רישיון למתן אשראי - צבר אשראי העולה על 25 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר, באישור וועדת הכספים של הכנסת; "הוועדה" - הוועדה המייעצת שמונתה לפי סעיף 6; "חבר בורסה" - מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך, למעט תאגיד בנקאי; "חוק איסור הלבנת הון" – חוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000; "חוק הבנקאות (רישוי)" - חוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981; "חוק החברות" – חוק החברות, התשנ"ט-1999; "חוק ניירות ערך" - חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968; "חוק העונשין" – חוק העונשין, התשל"ז-1977; "המפקח" – המפקח על נותני שירותים פיננסיים במשרד האוצר שמונה לפי סעיף 2; "יחד עם אחרים" - יחד עם אחרים בשיתוף פעולה דרך קבע; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמשתפים פעולה דרך קבע לעניין יחיד – אותו, את קרובו ותאגיד שאחד מהם שולט בו, ולעניין תאגיד – אותו, את מי ששולט בו ותאגיד שאחד מהם שולט בו; "מתן אשראי" - מתן אשראי דרך עיסוק, למעט פעולות שקבע השר באישור וועדת הכספים של הכנסת, ולרבות העמדת מסגרת אשראי, בין השאר באחת מאלה: (1) ניכיון שיקים, שטרי חוב ושטרי חליפין כמשמעותם בפקודת השטרות ; (2) מתן אשראי כנגד המחאת זכותו של מקבל האשראי לקבל נכסים פיננסיים מאחר, שלא כאמור בפסקה (1), לרבות שירותי ניכיון כהגדרתם בסעיף 7א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981 ; (3) מתן אשראי אגב מימון רכישה או השכרה של נכס או שירות, למעט מתן אשראי כאמור המשקף את שווי השוק של אותה עסקה, ולמעט מתן אשראי כאמור לתקופה קצרה מתקופה שקבע השר או בסכום הנמוך מסכום שקבע,

שעליהן דיברנו: והכל באישור וועדת הכספים של הכנסת; (4) מתן ערבות להתחייבות של אחר; (5) מתן אשראי שכנגדו משועבד נכס בלא זכות חזרה אל מקבל האשראי בשל אי קיום החיוב; "נושא משרה", בנותן שירותים פיננסיים - (1) לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד – נושא משרה כהגדרתו בחוק החברות, בנותן השירותים הפיננסיים, וכן מנהל סניף וכן מורשה חתימה בחשבון של תאגיד, וכל הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה; (2) לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד - מי שמנהל או מכוון את פעילותו של נותן השירותים הפיננסיים, לרבות פעילות של סניף שהוא מפעיל, וכן מורשה חתימה בחשבונו העסקי; "נותן שירותים פיננסיים" – בעל רישיון לפי חוק זה;

אחד מאלה: (1) מזומן; (2) שיק, שטר חליפין או שטר חוב כמשמעותם בפקודת השטרות; (3) המחאה בנקאית או המחאת נוסעים; (4) פיקדון כספי; (5) נייר ערך למוכ"ז כמשמעותו בחוק ניירות ערך; (6) לוחית או חפץ אחר המיועדים לרכישת נכסים או שירותים, שניתן לצבור בהם ערך כספי מעל סכום שקבע השר; (7) מטבע וירטואלי; (8) נכס פיננסי אחר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת; "צבר אשראי" - סך כל החובות כלפי בעל רישיון למתן אשראי, בשל אשראי שנתן בפועל, בתוספת 10% מסך מסגרות האשראי שנתן; לעניין זה, "מסגרת אשראי" – התחייבות להעמדת אשראי בסכום מסוים, בניכוי סך האשראי שניתן בפועל מתוך הסכום האמור; "קרוב", של אדם - בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים וכן כל אדם הסמוך על שולחנו; "רישיון" – רישיון למתן אשראי או רישיון למתן שירות בנכס פיננסי; "רישיון בסיסי" – רישיון למתן אשראי או רישיון למתן שירות בנכס פיננסי, לעיסוק במתן אשראי או שירות כאמור, לפי העניין, בהיקף פעילות שאינו היקף פעילות נרחב; רישיון למתן אשראי" – רישיון לעסוק במתן אשראי שניתן לפי פרק ג', בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב; "רישיון למתן שירות בנכס פיננסי" – רישיון לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי, שניתן לפי פרק ג', בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב; "רישיון מורחב" - רישיון למתן אשראי או רישיון למתן שירות בנכס פיננסי, לעיסוק במתן אשראי או שירות כאמור, לפי העניין, בהיקף פעילות נרחב; "שירות בנכס פיננסי" – כל פעולה מהפעולות המפורטות להלן, שאין בה מתן אשראי, הנעשית דרך עיסוק: (1) החלפה של נכס פיננסי בנכס פיננסי אחר, לרבות פידיון, פריטה, המרה, מכירה או העברה של נכס פיננסי; (2) ניהול או שמירה של נכס פיננסי, לרבות באמצעות כספת; "שירות פיננסי" – שירות בנכס פיננסי או מתן אשראי; "שליטה" - היכולת,

אחד מאלה: בין לבד ובין יחד עם אחרים, לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או נושא משרה אחר בתאגיד; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כשולט בתאגיד אם מתקיים בו אחד מאלה: (1) הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי השליטה בתאגיד; (2) בידיו היכולת למנוע קבלת החלטות עסקיות בתאגיד, למעט החלטות שעניינן מכירה או חיסול של רוב עסקי התאגיד או שינוי מהותי בהם;" פה השמטנו את ההגדרה של "יחד עם אחרים" בהקשר הספציפי של שליטה כיוון שהוצאנו את ההגדרה הזו החוצה, כי תשמש אותנו לא רק בהגדרה של שליטה.

אחד מאלה: שתי הגדרות נוספות שהוספנו, לצורך הנוחות: "תאגיד בנקאי", "תאגיד עזר" - כהגדרתם בחוק הבנקאות (רישוי).

אחד מאלה: "השר" – שר האוצר;"

אלי כהן: אני מציע שנעשה עצירות.

אלי כהן: אנחנו נקרא עד סעיף 60 וכל מספר עמודים נעשה עצירה.

עיסאווי פריג': קצב ההקראה – אני לא רגיל אליו, כשאתה מקריא את כל ההגדרות בקצב כזה.

עיסאווי פריג': אני רגיל שקוראים כמה הגדרות, ואם יש - - -

אלי כהן: אנחנו פשוט בדיון השלישי.

עיסאווי פריג': אבל לא התחלנו הקראות.

עיסאווי פריג': בהקראות זה דיון ראשון.

עיסאווי פריג': אני עקבתי אחרי זה, אמרתי שאני אבוא בהקראות.

עיסאווי פריג': אני קורא את ניירות העמדה ששלחו לנו כל מיני גופים, ומנסה לראות מה היתרונות והחסרונות לגבי כל עניין ועניין.

עיסאווי פריג': אני רוצה להתמקד בסוגיית הגדרת המפקח.

עיסאווי פריג': המפקח, לגבי היותו - - -

חיים ילין: היה פה דיון שלם על זה.

<קריאה: על הפיקוח ועל הכל.

עיסאווי פריג': בהקראה זה שונה מהדיון.

עיסאווי פריג': הדיון הוא ברמת המקרו.

עיסאווי פריג': עכשיו מתחילים ברמת המיקרו, לקרוא סעיף ולהצביע עליו, ככה אני מבין.

אלי כהן: מה שאני מציע שנעשה היום – היום נעשה הקראה ולא הצבעה, נסיים את כל הנושא של ההקראה, מכיוון שיש עוד מספר סוגיות שאני יודע שבאמת יש התדיינות ביניהם, ואז בסוף נראה את התמונה המלאה.

אלי כהן: אבל יחד עם זאת אני כמובן מזמין אותך שאם יש לך הערה או הארה, בבקשה תיתן אותה.

עיסאווי פריג': אז אנחנו היום בהקראה, ואם יש הערות נביא אותן לדיון הבא?

אלי כהן: לא.

אלי כהן: מכיוון שאנחנו - - - אני אומר שוב, היום אנחנו נעשה הקראות, ולכן אני כאן אומר – אם יש לך הערה, נשמח לשמוע.

עיסאווי פריג': אני רגיל שהדיונים שהתקיימו בחוק לפני כן התקיימו ברמת דיון כללי, ברמת המקרו.

עיסאווי פריג': אני עקבתי, וקראתי את הפרוטוקול כשלא יכולתי להגיע.

עיסאווי פריג': עכשיו, כשיש הקראה, אנחנו מקריאים את הסעיף, ואם יש הערות על הסעיף, אומרים את ההערות ואז מצביעים.

עיסאווי פריג': ככה אני מבין.

עיסאווי פריג': נכון?

עיסאווי פריג': ככה אני מתנהל בוועדות.

עיסאווי פריג': תגידו לי אם אני טועה.

אלי כהן: כיוון שהחוק הוא חדש, וזה לא תיקון לחוק, ומדובר, יחסית, בהיקף חוק שהוא גדול, אז אנחנו רוצים לבוא ולראות את התמונה בכללותה, ואנחנו כן רוצים להשלים את תהליך ההקראות, אבל יחד עם זאת, כל התיקונים, "עקוב אחר שינויים" – כבר נעשים עכשיו, ולכן אני אומר – אם יש לך הערה, בבקשה, אני רוצה לשמוע אותה.

עיסאווי פריג': אם אתה נותן לי היום הקראה ואין הצבעה, ואתה נותן לי את האפשרות להגיד את ההערות שלי - - - אם אני מקשיב, אין לי שום בעיה.

חיים ילין: מה שאני מנסה להשפיע על הכתוב לפני ההסתייגויות – זה מה שהוא מתכוון.

עיסאווי פריג': בדיוק.

עיסאווי פריג': בדיוק.

עיסאווי פריג': אני לא רוצה להגיש הסתייגויות.

עיסאווי פריג': בשביל מה לי?

עיסאווי פריג': אני רגיל בדיונים - - -

חיים ילין: אני גם חושב.

חיים ילין: זה יחסוך, לטווח ארוך, הרבה יותר - - -

אלי כהן: בסדר גמור.

אלי כהן: לכן זו הסיבה שאנחנו עושים עכשיו את ההקראה.

עיסאווי פריג': אני, בדיונים בוועדות, אני שותף להרבה חקיקה.

עיסאווי פריג': אנחנו קוראים את הסעיף ושומעים.

עיסאווי פריג': אין הערות?

עיסאווי פריג': מצביעים עליו וממשיכים.

עיסאווי פריג': ככה הדברים מתנהלים.

עיסאווי פריג': אתם רוצים להקריא את הכל?

עיסאווי פריג': - - -

אלי כהן: חבר הכנסת עיסאווי פריג', האם יש לך הערות למה שקרא עד עכשיו ברוך?

עיסאווי פריג': אני אגיד לך, אלי, זו שיטה לא מתאימה.

עיסאווי פריג': אתם רוצים?

עיסאווי פריג': אני אגיש רביזיה.

עיסאווי פריג': בשביל מה לכם?

אלי כהן: לא, אני שואל אותך ברצינות.

עיסאווי פריג': אני בא לתרום, אתם לא רוצים - - - שאלתי לגבי המפקח.

עיסאווי פריג': אמר לי שדיברתם על זה קודם.

עיסאווי פריג': אני, בעיניי, ברגע שקוראים סעיף ולא דנים, ולא שומעים את ההערות – אז לא דיברתם.

אלי כהן: אתה לא היית בדיונים.

אלי כהן: על אף שלא היית בדיונים, אם יש לך הערה, נשמח לשמוע.

עיסאווי פריג': אלי, זה הפרוטוקולים.

עיסאווי פריג': קראתי אותם.

עיסאווי פריג': כל הפרוטוקולים התקיימו ברמת המקרו, לא ברמת המיקרו.

עיסאווי פריג': הנה, כל הפרוטוקולים מולי.

אלי כהן: אני כמובן מזמין אותך, חבר הכנסת פריג'.

אלי כהן: אם יש לך הערות, כמובן נשמע אותם.

אלי כהן: אני מציע, אם כן, שנמשיך בהקראה.

אלי כהן: שנקרא את פרק ב' סימן א.

עיסאווי פריג': אתה לא רוצה לשמוע - - -

אלי כהן: אמרתי לך כמה פעמים – אם יש לך הערות, בבקשה.

עיסאווי פריג': כל החברים ששלחו ניירות עמדה ויש להם הערות לגבי הסעיפים שקראנו.

עיסאווי פריג': ההערות שלהם הושמעו?

עיסאווי פריג': יש להם משהו שאנחנו צריכים לשמוע?

עיסאווי פריג': אני שואל.

אלי כהן: עיסאווי, קיימנו דיונים.

עיסאווי פריג': אין לאף אחד הערות על כל זה?

אלי כהן: אם יש לך עוד הערות, בשמחה נשמע.

<קריאות: - - -

עיסאווי פריג': לא משנה, אני מוותר.

עיסאווי פריג': אני שאלתי לגבי המפקח – אמרתם לי שדיברתם.

אלי כהן: יש לך סוגיה בעניין המפקח – תשאל, יתייחסו.

עיסאווי פריג': כן.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע את ההתייחסות להגדרה של המפקח.

עיסאווי פריג': אני שואל אתכם לגבי המפקח – מאיפה הוא בא, לגבי הקשר שלו עם משרד האוצר.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע את זה, לגבי ההגדרה.

של המפקח: סעיף 2, שעוד מעט נקרא, קובע ששר האוצר ימנה מבין עובדי משרדו את המפקח על נותני שירותים פיננסיים.

עיסאווי פריג': יש לי בעיה עם זה.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע את ההתייחסות שלך לגבי זה.

עיסאווי פריג': יש לי בעיה שהמפקח שאנחנו צריכים למנות צריך להיות על פי סעיף 2, ששר האוצר צריך למנות אותו.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע למה זה ככה, למה הגעתם להחלטה הזו, מה השיקולים, איפה היתרונות, איפה החסרונות.

עיסאווי פריג': זו סוגיה שעניינה אותי.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע.

עיסאווי פריג': זכותי?

<יואל בריס: זה קשור להגדרה, אבל זה קשור בעיקר לסעיף 2 שעוד מעט נקרא.

עיסאווי פריג': אין בעיה.

עיסאווי פריג': נחכה לסעיף 2.

<יואל בריס: אבל אני מוכן להתייחס, לפי מה שאדוני ירצה.

<יואל בריס: עכשיו או - - -

אלי כהן: תן התייחסות.

<יואל בריס: למעשה, יש שלוש חלופות לעניין הזה.

<יואל בריס: או שאתה ממנה את המפקח מקרב הרגולטורים הקיימים שאינם במשרד האוצר, ולכאורה, הכתובת לעניין הזה יכולה להיות, למשל, בנק ישראל, או שמקימים איזושהי רשות חדשה שתהיה רק המפקח הזה, לצורך העניין, או שהמפקח י - - - מתוך משרד האוצר.

<יואל בריס: מבין שלוש החלופות האלה, המחשבה היא שהמתאים ביותר שזה יהיה בתוך משרד האוצר, ואני אסביר גם למה.

<יואל בריס: אלה היו דיונים שהתקיימו בתוך הצוות הבין-משרדי המאוד נרחב שזכיתי לעמוד בראשו, שהגיע למסקנה הזו.

<יואל בריס: בנק ישראל, לצורך העניין – אולי רק נוריד את האופציה הזו, מהסדר – מדובר כאן, אני כל הזמן משתמש בדימוי של היתושים שיעקצו את הפילים.

<יואל בריס: יש את הבנקים.

<יואל בריס: הבנקים מטיבם הם גופים גדולים, רוצים שהם יהיו גופים גדולים, מוצקים, אם תרצה, יציבים, וכאן יש שירותים מסוימים שבהם יכול בעל עסק שהוא גמיש יותר ועוקצני – סליחה על הביטוי – לתת שירות שהוא יותר זמין ונגיש מהשירות הזה של הבנק, והוא יכול להתחרות בבנקים בשירותים האלה.

<יואל בריס: כדי שלא להעמיד את בנק ישראל, שהטבע שלו הוא לפקח על הדברים האלה, במצב שבו הוא צריך לפקח גם על המתחרים, החלטנו שלא נכון שזה יהיה בתוך בנק ישראל.

<יואל בריס: גם בנק ישראל, אגב, לא חשב שהמקום הטבעי והמתאים לפיקוח על הגופים האלה הוא בתוך הפיקוח על הבנקים.

<יואל בריס: נותרו שתי אפשרויות – להקים רגולטור חדש, תאגיד סטטוטורי חדש שיעסוק בדבר הזה, או לשים אותו בתוך משרד האוצר.

<יואל בריס: השאלה של המיקום של הפיקוח על כלל השירותים הפיננסיים הלא בנקאיים, לצורך העניין – האם הוא בתוך משרד האוצר או מחוץ למשרד האוצר, זה דיון שהתקיים כבר אז, והוא בוודאי על השולחן היום, אבל כל עוד הפיקוח כרגע הוא בתוך משרד האוצר, חשבנו שלא נכון להתחיל להקים תאגיד עצמאי סטטוטורי עם כל המנגנון שלו, רק לצורך העניין היותר מצומצם הזה של כרגע - - -

עיסאווי פריג': הוא היום מצומצם, אבל בעתיד יכול להיות שיהיה מפלצת, כמו הבנקים.

עיסאווי פריג': מאיפה אתה יודע?

<יואל בריס: בוודאי שיש – לצורך העניין, נותני שירותי אשראי חוץ מוסדיים ונותני השירותים בנכנסים פיננסיים למול, אפילו, חברות הביטוח והחיסכון הפנסיוני, לצורך העניין, שהיום נמצאים באגף שוק ההון, בוודאי שזה היקף פעילות שהוא מצומצם יותר, יחסית, ולכן, אם הוא יתפתח למשהו גדול יותר בעתיד, יכול להיות שיהיה מקום לשקול.

<יואל בריס: השאלה – האם הוא מופרד, עד כמה הוא מופרד או מובחן מהרגולציה הפיננסית האחרת שמתקיימת בתוך משרד האוצר – היא שאלה ניהולית שיוכלו להחליט עליה, אבל קיים כבר אגף ותיק, מנוסה, מקצועי, בתוך משרד האוצר, שיש לו ניסיון כזה.

<יואל בריס: יש למשרד האוצר את התשתית להקים עוד מפקח בתוכו שיוכל לטפל בנושאים האלה.

<יואל בריס: לכן, המקום הטבעי של המפקח הזה הוא בתוך משרד האוצר.

עיסאווי פריג': מה דעתך, אלי?

עיסאווי פריג': מה השיקולים שלך?

עיסאווי פריג': איפה השתכנעת?

עיסאווי פריג': מעניינת אותי דעתך.

אלי כהן: בוא אני אגיד לך – אני חושב שאנחנו צריכים לבוא - - - יש רעיון - - - הפיקוח על הבנקים ויש לנו את הפיקוח על שוק ההון.

אלי כהן: הדבר הזה קשור, בסוף היום, לנושאים שקשורים לשוק ההון.

אלי כהן: היום, למעשה, הגופים שווים בגודלם מבחינת היקף ניהול הנכסים.

אלי כהן: לכן אנחנו, בסוף היום, כחלק מהראייה שלנו לפיתוח התחרות, צריכים לבוא וליצור גוף נוסף שגם יהיה עצמאי.

אלי כהן: ואגב, זה המקום, ויכול להיות שיצא לך לקרוא, שיש גם כוונה של שר האוצר לוותר על חלק מהסמכויות שלו, על מנת שאגף שוק ההון יהפוך לרשות, שתהיה רשות יותר עצמאית.

אלי כהן: בדרך כלל שרים רוצים את הדברים קרוב אליהם, לשלוט בכל דבר, וכאן – שוב, מתוך ראייה ארוכת טווח, שכפי שיש בבנקים, ואגב, טוב שיש, אני אומר, גם את בנק ישראל, וטוב שבנק ישראל הוא חזק ויציב, ויש לו את הדעות שלו – גם אם אנחנו לא מסכימים אתו, אותו הדבר כמו שיש את הרשות לניירות ערך, אותו הדבר צריך שגם כאן יהיה בסוף היום גוף חזק ודומיננטי.

עיסאווי פריג': אבל אתה לא בונה גוף חזק.

עיסאווי פריג': אתה בונה איזה פקיד מהאוצר, שיהיה בעצם המפקח.

אלי כהן: אני בדיונים עם פקידי האוצר, ואתה חבר כנסת ואני חבר כנסת ויש לנו הרבה דיונים אתם, וויכוחים אתם – ויכוחים, אגב, לגיטימיים - - -

עיסאווי פריג': אבל - - - סעיף 2 אומר ככה.

<יואל בריס: אני יכול להגיד לך, אחרי 23 שנה – אין פקיד חלש במשרד האוצר.

<יואל בריס: זה אוקסימורון.

אלי כהן: אז זה באמת לא עובד ככה, והנה, גם היום אני הגעתי לכאן מוועדת הכספים, גם עם ויכוח גדול מאוד, - - - ברירת מחדל.

אלי כהן: לכן אני חושב שלצורך העניין – יש להם את העצמאות, יש את ה -- - ואני אומר שוב, כפי שאתה רואה, אגב, שיש דיונים בין משרד האוצר ובין בנק ישראל אז גם יהיה – משרד האוצר, בנק ישראל, ובעתיד גם תהיה את אותה רשות.

אלי כהן: לכן אני יודע, ויתקן אותי, ברוך, אני יודע מסגן שר האוצר שבהחלט מקדמים את המהלך של הרשות.

חיים ילין: הרי אמרנו שזה בעצם שלב המעבר.

חיים ילין: זה, כל הזמן, היה הדיון.

חיים ילין: הבעיה היא להסתכל על התמונה בסוף.

חיים ילין: בסוף אתה צריך שיהיה את אותו – לא פקיד, סליחה, ככל שיהיה חזק באוצר, אתה צריך רגולציה - - -

עיסאווי פריג': הזמני הופך להיות קבוע.

עיסאווי פריג': זה מה שמפחיד אותי.

חיים ילין: לכן צריך להתנות, מה השלב, ואני אומר את זה פה, עכשיו, ניהולית, מה השלב שבעצם אתה צריך את הרגולציה בנפרד לגמרי.

חיים ילין: מתי אתה מקים את זה, באיזה שלב אתה מקים את זה, או בעצם – מתי החקיקה מכריחה אותך להקים אותו, כי אחרת אתה נמצא שם עם איזה פקיד שנפח התנועה יכול לגדול, אתה מוסיף עוד ועוד ועוד, וזה נשאר אותו הדבר.

חיים ילין: זה היה הדיון.

אלי כהן: אני, אגב, שאלתי את נדב שמש, יועץ שר האוצר, וגם – ברוך, אם תוכל גם אתה לאשר לי, שהתזכיר של הרגולטור הופץ.

אלי כהן: מתי הוא הופץ?

<ברוך לוברט: הוא הופץ ביום שלישי שעבר להערות הציבור, ל-21 יום.

<יואל בריס: ברור שיש מנגנון, ברור שיהיה פה אגף.

חיים ילין: מתי?

חיים ילין: מתי אתה - - - מה שעיסאווי אומר, זה שהזמני הוא הכי קבוע.

<יואל בריס: מייד יהיה אגף.

<יואל בריס: ברור שמייד יהיה לו אגף.

<יואל בריס: לא רק זה, אם תסתכל יותר, כשהפצנו את התזכיר הזה, אז יש שם רובריקה של עלות תקציבית.

<יואל בריס: כל תזכיר חוק אתה צריך להגיד כמה הוא יעלה.

<יואל בריס: אמרנו – יש שם צורך בעשרות תקנים לשרת את המפקח הזה.

<יואל בריס: כלומר, מראש, לרגע לא חשבנו שיהיה פקיד שיישב לבד, ויצטרך להיות לו עשרות תקנים, תהיה לו לשכה משפטית חזקה.

<קריאות: - - -

חיים ילין: בוא נראה את החוזק של אותו פקיד שיושב לבד.

חיים ילין: אמרת שכולם חזקים - - -

אלי כהן: אני חושב שיש כאן הסכמה על הקמת הרגולטור, ולכן אני חושב - - -

עיסאווי פריג': אין לי בעיה עם זה, אני מסכים שצריך להיות רגולטור - - -

אלי כהן: אתה דרשת את זה בוועדה הקודמת.

עיסאווי פריג': כן, אין לי בעיה עם זה, אבל אני רוצה שזה יהיה - - -

אלי כהן: אני מבקש שתקרא עכשיו את פרק ב'.

<רונן סולומון: סליחה, אדוני.

<רונן סולומון: עוד לא הערנו על סעיף 1.

<רונן סולומון: השאלה איך אתה רוצה שנעיר?

<רונן סולומון: אתה רוצה לקרוא את הכל ואז נחזור אחורה?

אלי כהן: בבקשה.

<עודד אופק: אני מטעם איגוד החברות הממוסדות למתן אשראי.

אלי כהן: אני מבקש רק התייחסויות לסעיפים עצמם.

אלי כהן: לא דיונים כלליים.

אלי כהן: הערה בהתייחסות לסעיף.

<עודד אופק: אנחנו שלחנו מכתב ארוך מאוד, שאני מניח שאתם יודעים לקרוא אותו.

אלי כהן: קיבלנו.

אלי כהן: הכל נמצא באתר הוועדה, נכון?

<עודד אופק: באופן כללי, אמרנו גם במכתבנו וגם תמיד, שאנחנו מברכים על החוק.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: אני מבקש.

אלי כהן: לא אופן כללי ולא הקדמה.

<עודד אופק: העיקרון המהותי מבחינתנו זה השוויון, זה לעניין המפקח.

<עודד אופק: חשוב שהמפקח יהיה בלתי תלוי באחד הגורמים האחרים שהוא צריך לפקח עליהם, כך שהוא יוכל להחיל כלל שווה על כולם.

<עודד אופק: לעניין הנושא של סעיף ההגדרות, אני אנסה כמה שיותר את ההערות המהותיות שלנו, ביותר – אנחנו הערנו באופן כללי.

<עודד אופק: חצי דקה, אדוני.

אלי כהן: לא, אני מצטער.

אלי כהן: הערות ספציפיות לנוסח, ללא שום הקדמה.

אלי כהן: אתה מדבר על הקדמה ופשוט תמנע מעצמך את רשות הדיבור בפעמים הבאות.

<עודד אופק: מדובר בהקדמה של 15 שניות כדי להסביר את ההערה שלנו להערות האלה.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שהאופן שבו הועתקו הוראות כאן, לתוך החוק, מחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, זה מחמיר מדי, ולכן ביקשנו להחיל הוראות שמתאימות יותר לגופים שלראשונה מסדירים את הפעילות שלהם, שהן החברות נותנות האשראי.

<עודד אופק: בהקשר הזה הצענו גם להחיל הגדרות של חוק ניירות ערך לגבי נושא של בעלי שליטה, בעל עניין, נושא משרה – ההגדרות שמופיעות כאן הן רחבות מהרחבות שיש, הן חלות לגבי חברת ביטוח שהחוק נועד להבטיח ביום הדין את מתן השיפוי למבוטח,

אלי כהן: אנחנו לא מצליחים להבין לאיזה סעיף אתה מעיר.

<עודד אופק: לסעיף ההגדרות.

אלי כהן: בדיוק במה?

אלי כהן: איפה התיקון?

אלי כהן: אנחנו כאן לא בדיונים כלליים.

עיסאווי פריג': אתה מתכוון לנכס פיננסי, לא?

<עודד אופק: "אמצעי שליטה" – אנחנו מציעים - - - אמצעי שליטה, בעל שליטה, אחזקה – אנחנו מציעים לקרוא לתוך החוק את ההגדרות שבחוק ניירות ערך, גם כדי למנוע ארביטראג' רגולטורי מול חוקים אחרים.

<עודד אופק: את "בעל השפעה" אנחנו מציעים להסיר, כי אנחנו חושבים שאין בזה צורך לעניין ההגדרות לאחר מכן.

<עודד אופק: גם "אחזקה" ו "רכישה" אנחנו מציעים לקרוא את ההוראות שחלות בחוק ניירות ערך.

<עודד אופק: לגבי סעיף – היקף פעילות נרחב או כל סעיף שמשתמש במונח "מחזור עסקים", אנחנו חושבים שראוי להגדיר מה הוא מחזור עסקים, זה מופיע בעמוד 2, מרכז העמוד.

<עודד אופק: אדוני, אני חייב רק לומר שבדרך ההקראה הזו קשה לכלול את כל ההערות שאנחנו כתבנו, אבל אנחנו ננסה לתמצת למען אדוני, כפי שהוא הורה, ולהכליל את עיקר ההערות שלנו, יחד עם אחרים, עמוד 3 למעלה, אנחנו חושבים שגם זה ראוי להכליל את ההגדרות של חוק ניירות ערך.

<ורד קירו זילברמן: אני רק רוצה להעיר שאנחנו, הצוות שעשה את הדיונים, ראה את ההערות המאוד מאוד מפורטות שלכם שהגיעו מבעוד מועד, וגם הועלו לאתר, ואנחנו התייחסנו, ככל שראינו לנכון, לדברים, אז אתה בהחלט יכול להמשיך להעיר ואם יהיו דברים אני גם אוכל להתייחס בכמה מילים למה שאתה אומר.

עיסאווי פריג': אולי תתמקד במשהו צועק?

חיים ילין: לנו משלמים לפי צעקות.

<עודד אופק: לגבי נכס פיננסי עמוד 4, "נכס פיננסי" מוגדר בחוק הסדרת העיסוק.

<עודד אופק: יש שם הגדרה שונה לחלוטין לנכס פיננסי.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שזה יוצר בלבול מוחלט.

<עודד אופק: כל ההגדרות של החוק עושות שימוש בהגדרה "נכס פיננסי", ובחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, שיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות נעשה שימוש בדיוק באותו מונח.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שזה ייצור בלבול.

עיסאווי פריג': למה בלבול?

עיסאווי פריג': אנחנו מדברים על חוק.

עיסאווי פריג': "נכס פיננסי" מוגדר על פי החוק, מ-1 עד 8, ואתה כעורך דין נתפס מ- 1 עד 8, זה החוק ואני אלך לפיו.

<עודד אופק: אני אסביר.

<עודד אופק: כשאני אומר "נכס פיננסי" לפי חוק הייעוץ, מה שאני מתכוון זה יחידות של קרן נאמנות.

<עודד אופק: כשאני אומר "נכס פיננסי" לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים, אני מתכוון למזומן, צ'ק, המחאה או פיקדון כספי.

<עודד אופק: שני הדברים פשוט לא מתחברים אחד עם השני.

<עודד אופק: הבדל מוחלט בין המונחים.

עיסאווי פריג': השוני הוא בקרן נאמנות שהיא נכס פיננסי, בחוק?

עיסאווי פריג': בהגדרה של הייעוץ שקרנות הנאמנות הן חלק מהגדרת נכס, נכון?

<עודד אופק: נכס פיננסי.

עיסאווי פריג': נכס פיננסי.

עיסאווי פריג': ועל פי החוק אינן מצוינות כנכס פיננסי.

עיסאווי פריג': לזה אתה מתכוון?

<עודד אופק: כן, וגם לא צריך להיכלל כאן - - -

עיסאווי פריג': וגם לא צריך להיכלל.

עיסאווי פריג': אני שואל שאלה פשוטה.

עיסאווי פריג': יש לנו חוק, והחוק קבע 8 דברים: מזומן, צ'ק, המחאה - - - ופיקדון כספי.

עיסאווי פריג': אני כעורך דין, כאזרח, אלך לפי שמונת הדברים, ואתנהל בהתאם.

עיסאווי פריג': למה אני צריך לחשוב על חוק הייעוץ?

עיסאווי פריג': אני שואל.

<עודד אופק: אדוני, הקושי הוא שכאשר אדם אומר "נכס פיננסי", במדינת ישראל – יש איזו הגדרה מסוימת שהוא - - -

עיסאווי פריג': אז תגיד – "נכס פיננסי על פי הגדרת חוק המפקח החוץ בנקאי".

<עודד אופק: אדם לא יודע לעשות את האבחנה הזו כשהוא מתייחס לשני חוקים שונים.

<עודד אופק: אין שום חפיפה בין המונחים עצמם.

<עודד אופק: לגבי הנושא של מתן אשראי, עמוד 3.

חיים ילין: רגע, אתה לוקח אותנו קדימה ואחורה?

חיים ילין: תן לי להבין.

<עודד אופק: אני מודה ליועצת המשפטית, דרך אגב, שהתייחסה להערות שלנו.

<עודד אופק: אני אשמח אם אכן יתייחסו לכל ההערות.

<עודד אופק: כך או כך, מתן אשראי, אנחנו ביקשנו, בהתאמה עם חוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות, ביקשנו להחריג כאן עסקת ניכיון שטר טהורה, שלא ניתן לחזור למי שמסר את השטר לניכיון, בהתאמה עם ההערה בחוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות.

<עודד אופק: לגבי הגדרה של "קרוב" בעמוד 4, אנחנו חושבים שנתנו הגדרה של כל בני המשפחה שלא מוכרים אפילו באילן היוחסין הרחב ביותר שאני מכיר.

<עודד אופק: אנחנו מציעים להשתמש בהגדרה של "קרוב" מחוק החברות.

עיסאווי פריג': אני חולק עליך.

עיסאווי פריג': בזה אני חולק עליך.

עיסאווי פריג': אני קורא את ההגדרה של "קרוב".

עיסאווי פריג': מה, גיס הוא לא קרוב?

עיסאווי פריג': דוד הוא לא קרוב?

עיסאווי פריג': חותן הוא לא קרוב?

עיסאווי פריג': דחילאק.

חיים ילין: תקשיב, הוא בא מקהילה, וגם אני, שכולנו משפחה.

חיים ילין: בוא תמשיך הלאה.

חיים ילין: בוא, תתמקד.

<עודד אופק: לגבי הנושא של הרישיונות, לגבי הגדרה של רישיונות אנחנו מבקשים שיהיה ברור שכאשר ניתן רישיון מסוים לגבי סוג מסוים של פעילות שהוגדר קודם לכן כשירות פיננסי, הרישיון יכלול את כל סוגי השירותים ולא רק את סוג השירות הפרטני שבגינו ניתן הרישיון.

חיים ילין: תודה רבה.

חיים ילין: אפשר להמשיך בהקראה?

<יואל בריס: להתייחס או להמשיך?

חיים ילין: לא, אנחנו נמשיך, הרי חלק מהתשובות כבר ניתנו.

חיים ילין: קיבלנו את ההערות, חלק שונה, חלק לא.

חיים ילין: נמשיך הלאה.

<עודד אופק: עוד הערה קצרה ברשות אדוני.

<עודד אופק: לגבי "שירות בנכס פיננסי", באופן כללי, יש כאן גם הגדרה של ניהול או שמירה של נכס פיננסי, לרבות באמצעות כספת, רק צריך להבהיר שמדובר באותן חברות שעוסקות בשירות הזה.

<עודד אופק: לא, לדוגמה, בעורך דין או רואה חשבון ששומר בתוך הכספת מסמכים עבור הלקוח שלו.

חיים ילין: אנחנו בפרק ב'.

<ברוך לוברט: אני אקרא את סימן א' בפרק ב'.

<ברוך לוברט: שני סעיפים.

<ברוך לוברט: אחד, לגבי המינוי של המפקח והשני – לגבי שיקולי המפקח.

סימן א': (א) שר האוצר ימנה עובד משרד האוצר למפקח על נותני שירותים פיננסיים.

סימן א': (ב) המפקח ייתן רישיונות והיתרים לפי חוק זה ויפקח על פעולתם של נותני שירותים פיננסיים.

סימן א': בביצוע תפקידיו ובהפעלת סמכויותיו לפי חוק זה יביא המפקח בחשבון בין השאר עניינים אלה: (1) יצירת סביבה אמינה, בטוחה ויציבה למתן שירותים פיננסיים בידי נותני שירותים פיננסיים, הפועלת בהתאם לכל דין; (2) הגנה ושמירה על עניינם של הלקוחות של נותני השירותים הפיננסיים, וכן קידום עניינם; (3) קידום התחרות בתחום השירותים הפיננסיים; (4) עידוד חדשנות טכנולוגית ועסקית בתחום השירותים הפיננסיים; (5) המדיניות הכלכלית של הממשלה.

סימן א': " סעיף שדיברנו עליו בהרחבה, סעיף חשוב, מאוד משמעותי לגבי השיקולים של המפקח, כשיש את ההדגשים גם על השמירה על ענייני הלקוחות, גם על התחרות, גם על ההיבט הצרכני וגם על ההקשר היציבותי בהקשר הזה.

עיסאווי פריג': אני רק חוזר אתך לסעיף (2) ועובד משרד.

עיסאווי פריג': למה אנחנו לא מכניסים להגדרה את רמת העובד, שהוא בכיר – למה "עובד"?

<יואל בריס: ככה זה גם החוק של המפקח על הביטוח, זה הנוסח שמקובל.

<יואל בריס: אני לא יודע אם הנציבות - - -

עיסאווי פריג': זה ככה כתוב - - -

<ברוך לוברט: זה הנוסח המקובל, כמובן שהכוונה כאן לעובד ברמה של אגף, כלומר - - -

<קריאות: - - -

<ברוך לוברט: אני ממשיך בקריאה, סעיף 4 – הוראות המפקח, שני סעיפים, גם בסימן הזה, שמדברים על הסמכות של המפקח לפרסם הוראות ואופן הפרסום שלהם.

<ברוך לוברט: "הוראות המפקח 4.

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי, לצורך ביצוע תפקידו ולאחר התייעצות עם הוועדה, לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם וניהולם של נותני שירותים פיננסיים, של נושאי משרה בהם ושל כל מי שמועסק על ידם, והכל כדי להבטיח את ניהולם התקין ואת השמירה על עניינם של לקוחותיהם, ואם הדבר נדרש לאור הסיכון העלול להיגרם למערכת הפיננסית - גם כדי למנוע פגיעה ביכולתו של נותן השירותים הפיננסיים לקיים את התחייבויותיו; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל נותני השירותים הפיננסיים או לסוג מסוים מהם.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמות המידה, השיקולים והנסיבות שיובאו בחשבון בבחינת יושרו ויושרתו של אדם לפי חוק זה.

<ברוך לוברט: 5.

<ברוך לוברט: פרסום הוראות המפקח (א) הוראות המפקח לפי סעיף 4 וכל הוראה אחרת של המפקח שהיא בת פועל תחיקתי, אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם המפקח יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.

<ברוך לוברט: (ב) הוראות המפקח כאמור בסעיף קטן (א) וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי המפקח ויפורסמו באתר האינטרנט של המפקח, ורשאי השר לקבוע דרכים נוספות לפרסומן.

<ברוך לוברט: " זה סעיף שמקובל גם ברגולטורים פיננסיים אחרים – סעיף שנותן סמכות למפקח לתת הוראות, כשבהקשר הזה אנחנו גם קבענו הסמכה מפורשת בגלל ההיבט המאוד משמעותי של היושר והיושרה, בסעיף הזה, גם הוראה מפורשת של אפשרות לקבוע הוראות, בעניין הזה.

עיסאווי פריג': אם אני בא לתחום את התפקיד ואת ההוראות של המפקח, איך אני יכול לתחום אותם, בסיפור מהחיים?

עיסאווי פריג': כהדגמה.

<יואל בריס: הדגמה לסוגים של הוראות?

<יואל בריס: ההוראות ישקפו תמיד את המטרות ששמנו בסעיף 3.

<יואל בריס: זו הדרך.

<יואל בריס: אז אם, למשל, יש פה עניין - - -

עיסאווי פריג': אז למה לא ציינת – על פי סעיף 3?

<יואל בריס: סעיף 3 הוא במידה רבה חולש על הכל.

<יואל בריס: סעיף 3 זה כל מה שאתה הולך לעשות - כשתוציא הוראות, כשתיתן רישיונות, כשתוציא קנסות - כל הדברים יהיו באמצעות הדבר הזה, אבל סעיף 4 זה ההוראות הטכניות והמקצועיות שיישמו את הדבר הזה.

<יואל בריס: אם כתוב פה נושאים של - - -

עיסאווי פריג': אני פשוט רוצה לצמצם עבודה של עורכי דין בעתיד.

חיים ילין: זה לא יעזור.

חיים ילין: זה – צריך לשנות את התרבות של בני האדם ואז זה יהיה אחרת.

<עודד אופק: כמובן שאנחנו נגד צמצום עבודה לעורכי דין, אבל זה לא קשור להערות לסעיפים האלה.

<עודד אופק: אני רוצה להתייחס, ברשות אדוני, גם לסעיפים הקודמים של המפקח.

<עודד אופק: אחד, אנחנו חושבים שהשיקולים שצריכים להנחות את המפקח צריכים לפעול גם לטובת יציבות הגופים עצמם.

<עודד אופק: אם כבר מעתיקים את ההוראות של החוק לפיקוח על עסקי ביטוח, אז ראוי שהמפקח יוכל לדאוג לאינטרסים של המפוקחים שלו וליציבות שלהם.

<עודד אופק: זה דבר אחד.

<עודד אופק: דבר שני, אנחנו רוצים שיובהר, שלמפקח הזה תהיה סמכות גם כלפי כל המפוקחים בצורה שווה – גם כלפי הבנקים, וגם כלפי הגופים המוסדיים.

חיים ילין: סליחה, סליחה.

חיים ילין: אני באמת אומר לך – לי לקח פגישה אחת להבין שאנחנו רוצים תחרות עם הבנקים.

חיים ילין: אם אנחנו רוצים תחרות, אז אתה לא יכול להתחיל עכשיו להכניס לי את הבנקים עכשיו, בתוך המערכת החדשה שאנחנו מנסים להקים.

חיים ילין: אנחנו רוצים משהו שיהיה יותר זול, שייתן אשראי יותר זול, שיוריד את הריביות, שיוריד עלויות לכל אזרח במדינת ישראל.

חיים ילין: אז המושגים האלה הם כאילו שלא היית פה בכל הפגישות שלנו, או שאתה מתעקש, וזה בסדר, זכותך המלאה.

<עודד אופק: ההפך.

<עודד אופק: אני מתעקש, אבל לא מסיבות שלא ממין העניין.

<עודד אופק: אנחנו לא רוצים לשפוך את התינוק עם המים, אנחנו רוצים להצליח ברפורמה הזו.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שזו רפורמה מהותית, חשובה, היא טובה, היא תפתח את התחרות.

<עודד אופק: אסור להגיע למצב שבסופו של תהליך התחרות הזו לא תצליח.

<עודד אופק: אם יהיה רגולטור שישמור על האינטרסים של כל אחד מהמפוקחים שלו, ולא תהיה החלה שווה של אותם כללים, בסופו של דבר זה לא יגיע - - -

חיים ילין: אבל סלח לי, אם תהיה החלה שווה לא תהיה תחרות.

חיים ילין: סליחה, זו דעתי.

חיים ילין: אני חושב שזה המהות של החקיקה.

חיים ילין: אולי לא כתוב פה, אבל זו המהות של החקיקה.

חיים ילין: אני לא מאמין שאם אתה עושה את אותו שוויון שאתה מנסה, וכבר מצאנו את זה לפני זה, אז לא תהיה תחרות.

חיים ילין: תחרות צריכה להיות על מוצר שהוא מוצר שונה במהות.

חיים ילין: אמנם זה כסף, אבל הוא שונה במהות.

חיים ילין: כסף זה אותו הדבר לכולם, אבל בנתינה שלו הוא שונה לגמרי מאשר המערכת הבנקאית.

חיים ילין: אם אנחנו מנציחים עכשיו בנקים קטנים, כתחרות על המערכת הבנקאית שקיימת היום, אנחנו לא נצליח לעשות.

חיים ילין: זו דעתי האישית.

<יואל בריס: במשפט אחד – כללים שווים צריכים להיות לגופים שווים.

<יואל בריס: אם אנחנו מנסים לפתח בקווים שהם יהיו שונים במהותם, כמו שאמרתי לפני כן, אז ברור שהפיקוח עליהם, זה במובן הזה – להיות שונה.

עיסאווי פריג': אני יותר חריף מזה – ברגע שמביאים דבר חדש צריך להקשיח.

עיסאווי פריג': שהוא יוכיח שהוא אכן ראוי להיות חלק מהמערכת.

עיסאווי פריג': העמדה היא קצת יותר.

<עודד אופק: אנחנו לא טוענים שהגופים הם שווים, אנחנו טוענים שהשירותים הם שווים, ולגבי השירותים אנחנו רוצים את ההחלה, ואני מתקדם, ברשות אדוני.

<עודד אופק: אנחנו עדיין חושבים שחשוב לדאוג לאיתנות של הגופים שהוא כן אחראי עליהם ויכול לפקח עליהם.

<עודד אופק: אנחנו חושבים, בסעיף 4, לגבי הוראות המפקח, שככל שיש לו סמכויות כל כך רחבות, אז לכל הפחות שגם יכניסו לסמכויות האלה שיקולים של שכלול התחרות וקידום התעשייה, שתהיה לו את האפשרות לתת הוראות גם בהקשרים האלה, ולגבי סעיף ב' שהמפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמות המידה, השיקולים והנסיבות לגבי יושר ויושרה - אנחנו חושבים שזה חשוב.

<עודד אופק: אנחנו חושבים, יחד עם זאת, שראוי שתהיה איזושהי ביקורת על ההחלטות שלו, של ועדה של הכנסת, כלומר, באישור של ועדה של הכנסת.

חיים ילין: הגענו לשלב של הביקורת?

חיים ילין: עדיין לא.

<יואל בריס: חלק מהדברים, מראש, חייבים לבוא לוועדה.

<יואל בריס: הנושא של כללים ליושר ויושרה, אני חייב להגיד שברגולטורים אחרים בכלל אין חובה ספציפית לקבוע אמות מידה.

<יואל בריס: חשבנו שלרגולטור מודרני, 2016, נכון לחייב אותו מראש לקבוע פרמטרים לבחינת יושר ויושרה, זה נושא מאוד חשוב, זה נושא שנוגע לשם הטוב של אדם, שמגיש בקשה כזו, ולכן שמנו את זה במובחן.

<יואל בריס: לא חשבנו שזה סוג הנושאים שמחייבים מראש, בכל מקרה, ביקורת של ועדה.

<יואל בריס: הוועדה, ככל ועדה, יכולה לזמן רגולטור ולהגיד – נא הסבר לנו, אנחנו רוצים לבחון, אבל זה לא דבר במחייב אישור מראש.

חיים ילין: אוקיי.

חיים ילין: בוא נמשיך.

סימן ג': 6.

סימן ג': הוועדה המייעצת 1.

סימן ג': (א) השר ימנה ועדה שתפקידה לייעץ למפקח בכל עניין כנדרש לפי חוק זה.

סימן ג': (ב) הוועדה תהיה בת ארבעה חברים שימונו מקרב הציבור ומקרב עובדי המדינה, ויחולו לעניין הרכב הוועדה הוראות אלה: (1) מספר חברי הוועדה שימונו מקרב הציבור לא יפחת משניים ולא יעלה על שלושה; חברי הוועדה כאמור לא יעסקו במתן שירותים פיננסיים; (2) אחד מחברי הוועדה יהיה משפטן שימונה בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה, ויכול שיהיה עובד המדינה או שימונה מקרב הציבור; (3) חברי הוועדה שימונו מקרב הציבור, למעט המשפטן אם מונה מקרב הציבור, יהיו אנשי משק וכלכלה או חברי הסגל האקדמי הבכיר במוסד מוכר כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 או מי שהיו חברי סגל כאמור, שהם בעלי ניסיון או השכלה בתחום השירותים הפיננסיים, ואולם לא ימונו כחברים בוועדה יותר משני אנשי משק וכלכלה.

סימן ג': (ג) לא ימונה לחבר הוועדה מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה או מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.

סימן ג': (ד) השר ימנה אחד מחברי הוועדה ליושב ראש הוועדה ואחד מהם לסגן היושב ראש; היושב ראש וסגנו לא יהיו מקרב עובדי המדינה.

סימן ג': (ה) הוועדה תתכנס לבקשת יושב ראש הוועדה או לבקשת המפקח, ותכלול בסדר יומה כל נושא שבסמכותה על פי בקשת היושב ראש או המפקח.

סימן ג': (ו) שלושה חברי הוועדה וביניהם היושב ראש או סגן היושב ראש, והמשפטן, יהיו מניין חוקי בישיבותיה.

סימן ג': (ז) בסעיף זה, "עובד המדינה" – לרבות עובד בתאגיד שהוקם לפי חוק.

סימן ג': 7.

סימן ג': ניגוד עניינים 2.

סימן ג': (א) לא ימונה ולא יכהן כחבר הוועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.

סימן ג': (ב) חבר הוועדה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה, אם הנושא עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו; חבר הוועדה לא יטפל במסגרת תפקידו בוועדה בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות הוועדה.

סימן ג': (ג) התברר לחבר הוועדה כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש הוועדה; היה חבר הוועדה כאמור יושב ראש הוועדה – יודיע על כך בהקדם האפשרי לשר.

סימן ג': (ד) בסעיף זה, "עניין אישי", של חבר הוועדה – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שהוא או קרובו הם בעלי עניין או נושאי משרה בו כהגדרתם בחוק ניירות ערך.

סימן ג': תקופת כהונה 8.

סימן ג': (א) תקופת כהונתו של חבר ועדה תהא שלוש שנים מיום מינויו.

סימן ג': (ב) חבר הוועדה שתמה תקופת כהונתו יכול שיתמנה מחדש לתקופת כהונה נוספת, ובלבד שמשך כהונתו לא יעלה על שתי תקופות רצופות.

סימן ג': פקיעת כהונה 9.

סימן ג': (א) חבר הוועדה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) נבצר ממנו דרך קבע, לדעת השר, למלא את תפקידו; (3) הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה, או שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.

סימן ג': (ב) עובד המדינה שנתמנה להיות חבר הוועדה תפקע כהונתו כאשר יחדל להיות עובד המדינה.

סימן ג': "

חיים ילין: הערה קטנה – כל הוועדה מתחלפת.

חיים ילין: אם אין עבירות פליליות, כולם מכהנים או שלוש שנים או שש שנים.

חיים ילין: אני אומר לך עכשיו ניהולית, לא פוליטית – כל הניסיון שנצבר- הולך.

<ברוך לוברט: כן, אבל אנחנו, באיזון – וזה, דרך אגב, הערה של הייעוץ המשפטי שלכם, של הכנסת, אנחנו חשבנו שיש חשיבות גם בחידוש הפנים של בעלי התפקידים.

חיים ילין: אני לא אמרתי שלא, אבל למה כולם ביחד?

<יואל בריס: התקווה היא שעם הזמן זה כן יהיה מדורג.

חיים ילין: כולם ישרים והוגנים, אנחנו פשוט מאבדים את הניסיון, על ידי זה שכולם מתחלפים.

<אורנה ואגו: אבל אפשר שחלק מחברי הוועדה לא יתמנו לתקופת כהונה נוספת, ואז יש לך את ההדרגתיות.

<יואל בריס: אולי אפשר לעשות הוראת מעבר, בתחילה – לכתוב שהוועדה הראשונה שתמונה יכול שיהיו בה חברים שימונו לתקופה קצרה או ארוכה יותר כדי לאפשר את ההדרגה שהיושב ראש ביקש.

חיים ילין: כי אחרת אנחנו תמיד עושים את אותה טעות ותמיד נופלים.

<יואל בריס: אז בהוראת התחילה – שיהיו בהתחלה כאלה שימונו לפחות או יותר.

אני ממשיך בקריאה: "סדרי עבודת הוועדה 10.

אני ממשיך בקריאה: (א) הוועדה תקבע את דרכי עבודתה וסדרי דיוניה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

אני ממשיך בקריאה: (ב) החלטותיה של הוועדה יתקבלו ברוב דעות החברים הנוכחים והמצביעים בישיבה.

אני ממשיך בקריאה: ; היו הדעות שקולות תכריע דעתו של יושב ראש הוועדה.

אני ממשיך בקריאה: שמירת תוקף 11.

אני ממשיך בקריאה: קיום הוועדה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה, לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר בה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

אני ממשיך בקריאה: "

עיסאווי פריג': יש למפקח על הבנקים ועדה מייעצת?

<אורנה ואגו: אתה מדבר על המפקח על הבנקים?

<אורנה ואגו: יש ועדה מייעצת לענייני בנקאות.

<ברוך לוברט: יש ועדה מייעצת גם לממונה על שוק ההון, גם ב - - -

עיסאווי פריג': המבנה שלקחתם לקוח משוק ההון?

<ברוך לוברט: כן.

עיסאווי פריג': ושם 4 חברים?

עיסאווי פריג': מספר זוגי?

<ברוך לוברט: כן.

עיסאווי פריג': אני רוצה לעניין הנשים – שתהיה מינימום אישה בתוך הוועדה.

חיים ילין: יש החלטות קודמות, אנחנו לא יכולים - - -

עיסאווי פריג': חובת הייצוג הממשלתית תחייב את החוק?

<ברוך לוברט: כן.

עיסאווי פריג': ועדה מייעצת תחייב?

<יואל בריס: כן.

<גיל ברגפרוינד: רציתי לשאול – חברי הוועדה, אני מוצא שאם יכול להיות ממונה מקרב הציבור, אז הוא חייב להיות עורך דין.

<גיל ברגפרוינד: האם לא ראוי שיהיה או כלכלן או איש כספים או עורך דין?

<גיל ברגפרוינד: ולסעיף ב(6)(2) – ככל שאני רואה פה, אז כתוב פה שאם יתמנה, אז ימונה מקרב הציבור, צריך להיות משפטן.

<גיל ברגפרוינד: השאלה היא אם לצורך כזה חייב להיות משפטן.

<קריאה: לא, לא.

<יואל בריס: חייב להיות נציג אחד שהוא משפטן שאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה.

<יואל בריס: המשפטן הזה יכול להיות או עובד מדינה או נציג ציבור.

<יואל בריס: זאת אומרת, בתיאום עם היועץ המשפטי לממשלה אפשר למנות משפטן, או עובד מדינה, או נציג ציבור.

<יואל בריס: בנוסף, יש עוד נציגי ציבור.

<גיל ברגפרוינד: אני שואל את זה כי אני יודע שלמשל בנושא של ועדות מחירים, אז אין נציגות של ארגון צרכנים יציג, והייתי רוצה לשאול אם אפשר לשקול את הדבר, להכניס אותו לחוק הזה.

<יואל בריס: במסגרת הנציגים מקרב הציבור בוודאי שזה אפשרי.

חיים ילין: אנחנו לא נכתוב את זה בחוק.

חיים ילין: בסוף יפילו לנו את החוק בגלל זה, שאנחנו שמים פה תפקידים ומצביעים על מי יכול להיות.

<עודד אופק: בשל הסמכויות מרחיקות הלכת של המפקח, בתחילת הדרך, לכל הפחות, אנחנו מציעים שהוועדה מייעצת יהיה בה רוב של נציגי ציבור, קצת דומה לוועדת האכיפה המנהלית, שהוקמה ברשות לניירות ערך, שיושב ראש הראשות, למרות הסמכויות שניתנו לו, מינה נציגים מן החוץ, לכהן בוועדת האכיפה המנהלית.

<עודד אופק: לפחות בשלב הראשון, כדי להבטיח, בעצם, לפקח על הסמכויות הנרחבות שיהיו למפקח.

חיים ילין: אם היועץ המשפטי לממשלה בוחר כנציג ציבור, כמשפטן - - -

<יואל בריס: שר האוצר, בהסכמה עם היועץ המשפטי לממשלה.

חיים ילין: הוא נספר במניין של השניים, או שהוא תוספתי לשניים שרשומים?

<ברוך לוברט: הוא תוספתי לשניים או לשלושה.

חיים ילין: אז זה מתקיים.

חיים ילין: לא במפורש, אבל זה מתקיים.

חיים ילין: יש אפשרות שיהיה רוב לנציגי ציבור.

חיים ילין: אם הוא היה אומר לי אחרת אז - - -

עיסאווי פריג': אני, בהמשך לאותו הדבר - אל"ף, אני מציע 4 חברים.

עיסאווי פריג': אם היא מייעצת.

עיסאווי פריג': פשוט תהיה עוד עצה.

עיסאווי פריג': אני מבקש לשקול אפשרות להגדיל ל-4.

חיים ילין: מה השיקול של 4?

עיסאווי פריג': בוא נקרא לילד בשמו – משפטי, כלכלי, נשי - - -

<יואל בריס: יש לנו ועדות - - - ועדה אחרת שאנחנו מכירים היא של 4, היא עובדת - - - אפשר להפוך את זה לוועדה של 5, אני לא אראה בזה - - -

עיסאווי פריג': אני חושב מינימום 5 צריך להיות.

חיים ילין: ואז, אם אתה רוצה לעשות את זה כמו שצריך, תעשה את זה 5, מינימום 3 נציגי ציבור, ואז אתה - - -לשלב הראשון.

חיים ילין: אני מציע שנעשה את זה לשלב הראשון.

<יואל בריס: יש לי הצעה אחרת, אם מקובל – נשאיר את זה כמו שזה, ונשאל את שר האוצר האם הוא מוכן שנצהיר בשמו כאן, שהמינוי הראשון יהיה כזה, בלי שיהיה צורך לעגן את זה בהכרח בחוק.

<יואל בריס: שר האוצר הוא זה שימנה.

<יואל בריס: אם הוא יצהיר שזה מה שהוא יעשה, אז כמובן שזה מה שהוא יעשה.

<יואל בריס: בדרך כלל אנחנו לא נכנסים עד כדי כך למינויים של שרים.

<יואל בריס: אז נרשום 5, ולגבי הרוב, אם שר האוצר ירצה - - -

עיסאווי פריג': היום כחלון, מחר – מישהו אחר.

<ברוך לוברט: מכיוון שהשר הוא זה שממנה, אז אנחנו חושבים שצריך שיהיה לו שיקול דעת בהקשר של פקיעת כהונה, ויכולות להיות נסיבות שהנבצרות דרך קבע היא עניין של פרשנות.

<ברוך לוברט: לכן אנחנו צריכים להכניס איזשהו גורם שיהיה לו איזה שיקול דעת, ואנחנו חושבים שהכי מתאים זה שזה יהיה שר האוצר.

עיסאווי פריג': הגורם שהכנסת הוא מספיק חזק, פלילי, ניגוד עניינים – הרבה גורמים הכנסת.

עיסאווי פריג': אסור לתת סמכות שהיא לא לוגית, לכל הסיפור.

עיסאווי פריג': אני מציע שהמילה "לדעת השר" לא צריכה להיות.

חיים ילין: הבעיה היא לא שם.

חיים ילין: כל מה שאנחנו חושבים אנחנו לעולם לא נעלה על כל דבר שיכול להיות נבצרות.

עיסאווי פריג': בל אתה לא יכול לתת לשר סמכות גורפת כזו במינוי והפסקת כהונת חבר.

עיסאווי פריג': זה לא קשור למצב הנוכחי, אנחנו מדברים על דבר - - -

<ברוך לוברט: זה מקובל ביתר הוועדות, משם זה נלקח.

<ברוך לוברט: בטח בביטוח ובגמל.

<ברוך לוברט: אני רק מציין שבניגוד לשתי הפסקאות האחרות של התפטרות ומסירת כתב התפטרות, שאין לזה מחלוקת או הרשעה – בנושאים האלה אין שיקול דעת.

<ברוך לוברט: פה, נצברות - יכול להיות שנבצרות דרך קבע עקב מחלה, ויש נסיבות מסוימות, והשר - - -

עיסאווי פריג': אבל למה לדעת השר?

<ברוך לוברט: אני חייב להכניס איזשהו גורם שיהיה לו שיקול דעת בהקשר של הנבצרות.

<ברוך לוברט: אפשר להציע מישהו אחר, אבל אנחנו חושבים שמי שמתאים זה שר האוצר.

חיים ילין: בכל זאת, שר זה שר.

חיים ילין: בואו נמשיך.

עיסאווי פריג': אז 11, תן לי הסבר.

<יואל בריס: זה סעיף סטנדרטי שקיים - - - בעקבות פסיקות שהיו בעבר שטענו, נניח שבטעות שכחו לחדש מינוי של מישהו.

<יואל בריס: השאלה היא האם עכשיו כל ההחלטות של הוועדה שנה אחורה הן חסרות תוקף כי לא שמו לב שהמינוי שלו פג.

<יואל בריס: אז זה מאפשר במצבים כאלה של תקלות טכניות להשאיר את ההחלטות שהתקבלו בתוקף, גם כשהתברר שהיתה תקלה או טעות.

אלי כהן: תודה לחבר הכנסת ילין שהחליף אותי בהיעדרי.

אלי כהן: היינו בחדר סמוך לסכם את הנושא של הגדלת הפנסיה לשכירים, תוך הסכמה עם ארגוני המעסיקים, התאחדות התעשיינים, ההסתדרות ומשרד האוצר.

אלי כהן: אני חושב שזה גם, בהחלט, דבר חשוב, ועל אף שהיו שם שלושה גורמים שונים, אני חושב שבסופו של דבר הגענו להסכמה, ואני בטוח שגם כאן

אלי כהן: אנחנו נפעל להוציא תחת ידינו גם חוק שיהיה תחת הסכמה, כי כפי שאתם רואים, אני לפחות משתדל גם, חבר הכנסת ילין ופריג' - זה נקרא סוגיות של קואליציה ואופוזיציה, אבל יש לנו מטרה להביא את החוק שהוא מטיב, ויענה באמת על ההגדרה.

אלי כהן: אז אני מבין שאנחנו בסעיף 12.

אלי כהן: בבקשה.

<ברוך לוברט: סעיף 12, פרק ג'- זה למעשה הסעיפים שעוסקים בחובת הרישוי, סייגים לחובת הרישוי, ואופן מתן הרישיונות לשירותים פיננסיים.

פרק ג': חובת רישוי 12.

פרק ג': (א) לא יעסוק אדם במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי אלא אם כן בידו רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לפי העניין, ובהתאם לתנאי הרישיון.

פרק ג': (ב) מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק במתן שירות פיננסי בהיקף פעילות נרחב אלא אם כן בידו רישיון מורחב.

פרק ג': (ג) על אף הוראות סעיף 12(ב), רשאי נותן שירותים פיננסיים לעסוק במתן שירותים פיננסיים בהיקף פעילות נרחב אם התקיימו כל אלה: (1) היקף פעילותו של נותן השירותים הפיננסיים אינו עולה על 200 אחוזים מהיקף הפעילות המינימלי הנדרש לקבלת רישיון מורחב; (2) נותן השירותים הפיננסיים הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב בתוך 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד לא ניתנה החלטה בבקשתו.

פרק ג': סייגים לחובת הרישוי 13.

פרק ג': (א) חובת הרישוי לפי סעיף 12 לא תחול על אלה: (1) בורסה כהגדרתה בחוק ניירות ערך; (2) החברה כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986 בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם באותו חוק, מטעם החברה הבת כמשמעותה בסעיף 88יא לחוק האמור; (3) מבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981, וכן תאגיד הנשלט על ידו או תאגיד שהמבטח מחזיק ביותר מ-20% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו; (4) חברה מנהלת כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה – 2005; (5) זירת סוחר כהגדרתה בסעיף 44יב לחוק ניירות ערך; (6) חבר בורסה; (7) מנהל תיקי השקעות כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (8) מסלקה וחבר מסלקה כהגדרתם בסעיף 50א לחוק ניירות ערך; (9) מערכת מבוקרת, כהגדרתה בחוק מערכות תשלומים, התשס"ח-2008; (10) סולק כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי), וכן תאגיד הנשלט על ידו או תאגיד שהסולק מחזיק ביותר מ-20% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו; (11) תאגיד בנקאי ותאגיד עזר; (12) תאגיד שהוקם לפי דין; (13) מי שעיסוקו ברכישה של איגרות חוב שהוצעו לציבור על פי תשקיף בהתאם להוראות סעיף 15 לחוק ניירות ערך - לעניין עיסוק כאמור; (1) מי שעיסוקו במתן אשראי שאינו נושא ריבית, ליחיד, או לאחר שעיסוקו במתן אשראי כאמור – לעניין עיסוק כאמור; לעניין זה, "אשראי שאינו נושא ריבית" – אשראי שאינו נושא ריבית או עמלה כלשהי, בין שהוא צמוד למדד או לשערו היציג של מטבע חוץ ובין שאינו צמוד, ולעניין זה יראו כריבית או כעמלה כל תשלום שמתן האשראי מותנה בו; (2) יחיד שעיסוקו במתן אשראי באמצעות מפעיל אתר אינטרנט המיועד למתן הלוואות ולקבלתן, אם מפעיל האתר אינו נותן ההלוואה או מקבלה - לעניין עיסוק כאמור.

פרק ג': (א) השר רשאי, בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לפטור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי סעיף 12, ורשאי הוא, בהתייעצות עם שר המשפטים לתת פטור מחובת הרישוי לגוף מסוים".

פרק ג': אני אעצור פה.

חיים ילין: הפחד שלי הוא או ששכחנו מישהו או שהכנסנו מישהו שלא צריך להיות.

חיים ילין: הפירוט הוא כל כך גדול.

<יואל בריס: אבל יש לו היגיון מאוד מסדר, מאוד ברור.

<יואל בריס: מי שבחוץ כאן זה מי שכבר מוסדר בחוק אחר, ועוד השניים האחרונים שיוסדרו עוד מעט.

חיים ילין: מי שקורא את החוק ככה לא יודע את מה שאתה אומר.

<יואל בריס: זה יופיע בדברי ההסבר, כמובן.

<יואל בריס: אבל כל הגופים האלה, יש עליהם פיקוח ואין כוונה ודאי לעשות פיקוח כפול שרק מייצר סתירה ובלבול.

עיסאווי פריג': אתה צודק.

עיסאווי פריג': נגיד – 15.

עיסאווי פריג': איפה הפיקוח עליו?

<יואל בריס: 15 זה היום הפלטפורמות p to p, שזה מערכות אינטרנטיות שמחברות בין מלווים ללווים.

<יואל בריס: הכוונה, בסופו של דבר, גם, בהסדרה שתהיה, לא תהיה הסדרה על מי שנותנים הלוואות באמצעות הפלטפורמות האלה, גם אם זה יהפוך לעיסוק.

אלי כהן: ברור שגם הפעילות בחתום האינטרנט וגם הפעילות בתחום הגמ"חים זה בשני חוקים משלימים שעתידים להגיע.

עיסאווי פריג': אבל כל עוד הם לא שם - - - הפיקוח.

<יואל בריס: אני אתייחס לרגע לאשראי ללא ריבית.

<יואל בריס: זה נושא שבימים שבימים אלה ממש אנחנו דנים בו, בצוות.

<יואל בריס: יש, אגב, אשראי ללא ריבית שהוא מטעמי הדת היהודית, ויש אשראי מטעמי דת האיסלאם.

<יואל בריס: אנחנו מטפלים, כמובן, בשתי הסוגיות - - -

עיסאווי פריג': נכנסתם גם לאיסלאם, שם?

חיים ילין: - - -

<יואל בריס: היום יש החלטה ספציפית של נגיד בנק ישראל דאז, פרופ' פישר, ושל היועץ המשפטי לממשלה דאז, יהודה ויינשטיין, שלא לאכוף את הדין על הפעילות הזו בשלב הזה.

<יואל בריס: ההנחה היתה שאין טעם להיכנס לאכיפה של הדין לגבי הגופים האלה בלי שתהיה להם הסדרה, וההוראה היתה שההסדרה תהיה באופן צמוד להחלטה הזו.

<יואל בריס: זה לקח זמן, עכשיו אנחנו נמצאים בהסדרה, אני מקווה שממש בשבועות הקרובים אנחנו נוציא טיוטה להערות ציבור ואז תהיה התייחסות גם לפעילות הזו של קופות האשראי ללא ריבית.

עיסאווי פריג': אני פוחד ממצב של תקופת ביניים כזו, כשאתה מעביר את החוק הזה ואז, התזכיר הבא אמור - - - של האשראי של האינטרנט ייקח לנו זמן, ואז בתקופה הזו, הסוגייה הזו לא תהיה תחת פיקוח.

<יואל בריס: לגבי האינטרנטי אני רוצה להפריד בין שני גורמים.

<יואל בריס: הפלטפורמות של האינטרנט למעשה, אין צורך לעשות להם חריג, כי הם לא נותנים אשראי, הם רק מתווכחים בין פרט שנותן אשראי לפרט שמקבל אשראי.

עיסאווי פריג': אני לא בטוח.

<יואל בריס: ולכן הם לא צריכים את ההסדרה.

<יואל בריס: מה שאנחנו מחריגים כאן זה את אותו יחיד.

<יואל בריס: כמו שיחיד שרוכש אגרות חוב, הוא לא נתן הלוואה לאף אחד, אבל אם הוא רוכש הרבה מאוד אגרות חוב אפשר להגיד שעיסוקו במתן אשראי.

<יואל בריס: הוא נתן אשראי לכל כך הרבה חברות שהוא קנה את אגרות החוב שלהן.

<יואל בריס: אנחנו מדברים רק על היחיד ולא על הפלטפורמה עצמה.

<יואל בריס: הפלטפורמה עצמה בכל מקרה לא מוסדרת, עדיין.

עיסאווי פריג': אתה חייב להשאיר את זה בתוך זה, ולא לתת לו להיות תחת הפיקוח, בכל זאת.

<יואל בריס: אותו פנסיונר, לצורך העניין, שאין לו עבודה אחרת, וכל מה שהוא עושה – הוא קם בבוקר, פותח את המחשב ונותן כמה הלוואות בפלטפורמות, הוא ייחשב כמי שנותן אשראי.

עיסאווי פריג': אני רוצה שתיתנו מחשבה שניה על הסעיף הזה.

עיסאווי פריג': זה צריך להיות תחת פיקוח.

עיסאווי פריג': זו דעתי.

<עודד אופק: בסעיף 13(א)(3), מוחרגים גופים שמוחזקים על ידי חברת ביטוח ביותר מ-20%.

<עודד אופק: החלק השני של הפסקה מתייחס לתאגיד שנשלט או תאגיד שהמבטח מחזיק ב - - - אנחנו חושבים שראוי להחיל את אותו כלל על כל הגופים שמנויים כאן, כלומר, גופים שנשלטים על ידי גופים שמנויים בסעיף 13, מבחינת הפטור, כלומר, להרחיב את הפטור תחת אותם רציונאלים שהוחלו בסעיף 13(א)(3).

<עודד אופק: אנחנו לא מוצאים שראוי להטיל כלל אחר.

<עודד אופק: בהקשר הזה אנחנו חושבים שכדאי לשקול גם לכלול במסגרת הפטורים גם מי שנשלט או מוחזק על ידי חברה ציבורית שמניותיה רשומות למסחר בבורסה.

עיסאווי פריג': מה פתאום.

אלי כהן: לא, זה לא.

<בצלאל לבנה: אנחנו כבר בישיבות הקודמות דיברנו על ההתפתחות של הנושא של ארביטראג' רגולטורי בתחום של אשראי צרכני.

<בצלאל לבנה: הסעיף הזה בעצם מנציח את הסיטואציה הזו, ואחזור על מה שנאמר בפעמים הקודמות.

<בצלאל לבנה: לפחות כרגע לפי המתגבש – ואני מתעלם לרגע מתזכיר החוק שמדבר על הוצאת הרשות על שירותים פיננסיים - - -

אלי כהן: התייחסות לסעיף הזה, בבקשה.

<בצלאל לבנה: אני לא רואה את ההיגיון מדוע גוף מבטח או חברה מנהלת, או כל גוף אחר שהולך לעסוק בפעילות אחרת, חדשה, מבחינתו, של מתן אשראי צרכני, יוכל בחוק, שיש בו כל מיני כללים בהמשך, איזה - - -

עיסאווי פריג': אבל הרגולטור אמר שיש גוף רגולטור ישיר עבורו.

עיסאווי פריג': זה לא - - -

<בצלאל לבנה: לא, לא, לא.

<בצלאל לבנה: יש עליו רגולטור, היום, לצורך העניין, נגיד - ניקח חברה מבטחת – יש עליו מפקח, הממונה על שוק ההון, המפקח עליו מכוח היותו גוף שמבטח, בהיותו גוף שמנהל נכסי ציבור.

<בצלאל לבנה: הוא לא מפקח עליו מטעמים של מתן אשראי צרכני.

<בצלאל לבנה: אנחנו מדברים על התפתחות של שוק אשראי צרכני חוץ בנקאי.

<בצלאל לבנה: אנחנו רוצים מחר שהמוסדיים ייכנסו לתחום הזה.

אלי כהן: ההערה ברורה.

<בצלאל לבנה: אני רוצה להתייחס גם לגופי ה p to p שהחריגו אותם.

<בצלאל לבנה: מדברים פה על גופים - - -

אלי כהן: זה לא גופים, זה יחיד.

<בצלאל לבנה: אבל היחיד הזה הולך לעשות את זה באמצעות פלטפורמה.

<בצלאל לבנה: מי שאחראי על הממשק מול הלקוח, מי שאמור לתת ללקוח גילוי נאות, לפרט ללקוח מה הוא לוח סילוקין, מהו שיעור הריבית הניתנת – זה לא היחיד שמעמיד אשראי, זו תפקידה של הפלטפורמה.

<בצלאל לבנה: הפלטפורמה היא לא רק מתווכחת, היא לא רק pipe טיפש בין נותן האשראי למקבל האשראי – היא זו שדואגת גם להביא לידי הלקוח, הצרכן הסופי, את כל הפרטים שקשורים בעניין הזה.

<בצלאל לבנה: אז אם היא תהיה פטורה בעצם מכל אותם חוקים והגדרות ודרישות שבאות לידי ביטוי במסגרת הרישיון, אז אין לה שום חובה, לא לגילוי נאות כלפי הלקוח שנוטל את האשראי, לא בלספר לו מה שיעור הריבית שנגבה ממנו, וכן הלאה וכן הלאה.

עיסאווי פריג': ברשותך, אני אחדד שאלה – בהמשך למה שאמרת, בצלאל - חברת ביטוח, הפניקס, או כל חברת ביטוח, מחליטה לעסוק באשראי צרכני.

עיסאווי פריג': הרגולטור שקיים לגבי החברה הוא לא מסדיר את הסוגיה של מתן האשראי?

<יואל בריס: המפקח על הביטוח יפקח עליו.

עיסאווי פריג': וההסדרה שם עונה על כל הכללים של מתן אשראי?

עיסאווי פריג': אני שואל אותך כ- - -

<יואל בריס: אין שם רגולציה ספציפית למתן אשראי במצב כזה, אבל קודם כל יש את חוק האשראי שייקרא עכשיו – חוק אשראי הוגן - - -

עיסאווי פריג': אני מפלה אותה?

אלי כהן: התשובה היא – כן.

אלי כהן: קודם כל לא מפלה, כי בוא נודה – על אף מה שאומר בצלאל, הארביטראג' הרגולטורי, נכון להיום, על בסיס הקיים, כך שהרגולציה על חברות הביטוח היא משמעותית יותר גדולה.

אלי כהן: עכשיו צריך לזכור – מתן אשראי בידי חברת ביטוח זו השקעה כיוון שלצורך העניין, חברת ביטוח, הפיקדונות שלה הם למעשה כספי הפנסיה שהיא מקבלת מהעמיתים, ולמעשה, כשהיא נותנת הלוואה זה לצורך העניין השקעה, עבורה.

אלי כהן: ולכן הארביטראג' הרגולטורי כאן הוא הפוך – שכיום, גם על בסיס החוק המוצע כאן וגם על בסיס הקיים, זה שחברות הביטוח, הנטל הרגולטורי, ועדות ההשקעה המפוקחות – הוא הרבה יותר משמעותי מכאן.

<יואל בריס: הוא חייב להיות יותר משמעותי.

<ברוך לוברט: אני ממשיך בקריאה, סעיף 14.

<ברוך לוברט: "סוגי הרישיונות 14.

<ברוך לוברט: (א) ואלה סוגי הרישיונות לעיסוק במתן שירות פיננסי: (1) רישיון למתן שירות בנכס פיננסי; (2) רישיון למתן אשראי.

<ברוך לוברט: (ב) כל אחד מסוגי הרישיונות כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: " זאת ההתייחסות שדיברנו עליה, סוגי רישיונות – כל אחד מהם יכול להיות גם בסיסי וגם מורחב.

<ברוך לוברט: "תנאים למתן רישיון בסיסי 15.

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה: (1) לעניין מבקש רישיון שהוא יחיד – הוא בגיר, אזרח ישראלי או תושב ישראל, שלא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל , ולעניין מבקש רישיון שהוא תאגיד - הוא התאגד ונרשם בישראל ואחד לפחות מנושאי המשרה בו הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל וכן לא ניתן לגביו צו פירוק זמני, ולא מונה לו כונס נכסים; (2) למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות סעיף 37 ולתוספת, הכל לפי העניין; (3) מבקש הרישיון, ואם הוא יחיד – גם בעל השפעה בו, לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותים פיננסיים, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו.

<ברוך לוברט: ..." ופה יה תוספת, בעקבות הערות של הייעוץ המשפטי של הכנסת: "...

<ברוך לוברט: לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי סעיף 4(ב);".

<ברוך לוברט: אנחנו מפנים, למעשה, להוראות שרשאי המפקח לקבוע בהקשר של יושר ויושרה.

<ברוך לוברט: " לעניין זה - (א) יראו כל אחת מהעבירות המפורטות להלן כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהם אין מניעה לעיסוק במתן שירותים פיננסיים: (1) עבירה לפי סעיפים 3 או 4 לחוק איסור הלבנת הון; (2) עבירה לפי סעיף 220 לפקודת מס הכנסה; (3) עבירה לפי סעיף 117(ב) או (ב1) לחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975; (4) עבירה לפי סעיף 98(ג2) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963; (5) עבירה לפי סעיף 211(א1) לפקודת המכס; (6) עבירה לפי סעיפים 415, 418 עד 420, 422, 423 ו- 425 עד 428 לחוק העונשין.

<ברוך לוברט: (ב) "הורשע בעבירה" – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת; (1) בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים לפי פרק ה'; (2) לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – מתקיימים בבעל שליטה ובבעל עניין בו התנאים לקבלת היתר לפי פרק ד'.

<ברוך לוברט: (א) מצא המפקח כי בשל טעמים של שמירה על שלום הציבור או ביטחונו או טעמים אחרים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותים פיננסיים, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א) ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו או בפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

<ברוך לוברט: " פה, בפסקה הזו, בסעיף קטן זה, יש לנו למעשה, אפשרות למפקח עדיין לשקול, בגלל האופי של השירותים שאנחנו עוסקים בהם, גם טעמים של שמירה על שלום הציבור, ביטחון הציבור וטעמים שבטובת הציבור, והערה של הייעוץ המשפטי של הכנסת – כמובן, לאפשר לו זכות טיעון לפני הוראה כזו.

אלי כהן: תיקון בהחלט חשוב.

אלי כהן: אם יש הערות – בבקשה.

עיסאווי פריג': שיסביר קצת.

<ברוך לוברט: אני קראתי שני סעיפים, הראשון- לגבי סוגי הרישיונות.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על שני סוגים של נותני שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: אחד – שירות בנכס פיננסי, זה למעשה אותם צ'יינג'ים שאנחנו מכירים היום, נותני שירות מטבע.

<ברוך לוברט: השירות השני זה נותני האשראי.

<ברוך לוברט: כשיש במתן השירותים גם מתן אשראי, כשבכל אחד מסוגי השירותים אנחנו מחלקים בין רישיון בסיסי, כשמדובר על עסק קטן, במתן אשראי שהוא קטן, לבין אם יש לו רישיון מורחב או רישיון בסיסי, החשיבה היא שהרגולציה תהיה מותאמת.

<ברוך לוברט: אם יש לי גוף, צ'יינג' קטן, או צ'יינג' גדול.

עיסאווי פריג': בהגדרות של מתן רישיון לגבי הצ'יינג' שנותן נכס פיננסי - החקיקה הקיימת היום בחוק איסור הלבנת הון מתבטלת – וזה בא במקומה?

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: בדיוק.

עיסאווי פריג': וזה מצוין בחקיקה?

<ברוך לוברט: כן, כן.

<ברוך לוברט: ודאי.

<ברוך לוברט: זה בתיקונים העקיפים, שאנחנו נקרא בסוף, בסוף החקיקה הקיימת, פה, בנוסח אצלכם, יש תיקונים עקיפים בין היתר לחוק הלבנת הון, שמבטל את הפרק הרלבנטי, בהסדרה הזו.

עיסאווי פריג': אז כל מי שרוצה רישיון לצ'יינג'ים - -יהיה חייב לעמוד על פי החקיקה הזו.

<ברוך לוברט: בדיוק.

<ברוך לוברט: סעיף 15 אלה התנאים למתן רישיון בסיסי.

<ברוך לוברט: רשימה של תנאים, כמובן אנחנו מדברים גם על היעדר הרשעה פלילית על נושאי המשרה של אותו עסק שמתקיימים לגביהם הכללים של בעל השליטה, אנחנו בודקים את בעל השליטה ובעל העניין, וכמובן, מה שאמרתי, בהקשר הזה אנחנו מדברים שיש פה סמכות למפקח לשקול טעמים של שלום הציבור, ביטחון הציבור וטעמים שבטובת הציבור.

עיסאווי פריג': מה השוני?

עיסאווי פריג': מה נוסף על חוק הלבנת הון, סעיף 15-14, מה ההדגשה או התוספת?

<ברוך לוברט: למעשה, פה, בפסקה 3 לגבי ההרשעות - הכנסנו איזושהי ברירת מחדל, רשימה של עבירות שהן חמורות מבחינתנו, בעיקר בהקשר המיסויי, שאנחנו חושבים שברירת המחדל היא שמי שהורשע בעבירות האלה לא יכול לקבל רישיון.

עיסאווי פריג': זה לא היה קודם.

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: היה רק נושא של הלבנת הון, פה הכנסנו גם את ההקשר המיסויי, העלמות מס וההקשרים האלה.

<בצלאל לבנה: אני רוצה לחזור לסעיף 13.

אלי כהן: לא, לא.

<בצלאל לבנה: - - - -

אלי כהן: תודה.

<עודד אופק: אני רק רוצה לראות שהבנו נכון – אתם מציינים כאן רשימה של עבירות.

<עודד אופק: כלומר, שאר העבירות לא נכנסות בגדר הסעיף?

<יואל בריס: יש לגבי כל עבירה שיקול דעת להגיד האם מפאת חומרתה או נסיבותיה, וכו' וכו'.

<יואל בריס: יש מספר עבירות שהן, בעיקרון, אלה שהן מסוכנות לאזור הזה, כולל עבירות חמורות במס, עבירות מרמה בחוק העונשין, כל הנושאים האלה, לא יהיה שיקול דעת להגיד שהעבירה הזו היא לא חמורה, אלא היא - - - הממונה יצטרך להראות סיבות מיוחדות כדי כן לאפשר למרות שיש את העבירות האלה.

<יואל בריס: העבירות האלה, האוטומט שלהן הוא שהאדם נפסל.

<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להעיר שיכול להיות שהנוסח לא ברור, אז אנחנו נחדד את הנוסח, שזה בנוסף, וזה - - - כלומר, שיש עבירות שהן שיקול דעת ויש עבירות שהן לא שיקול דעת, והם עומדים בכפיפה אחת.

<ורד קירו זילברמן: זה, ביחד עם זה, ולא שאלה מפרטות את אלה.

<עודד אופק: יש כאן רכיב מאוד מרכזי בסעיף הזה ובסעיפים שילוו אותנו לאורך החוק לגבי האפשרות למתן רישיון או אפשרות אי מתן רישיון בשל טעמים הנוגעים בחברה, בבעל השליטה ובנושאי משרה שלה, כאשר גם מדובר בעצם בגופים שפועלים כבר היום וזה עשוי, במידה מסוימת, מקיימים את התנאים האלה, וכשהם נכנסים תחת התנאים האלה היום הם לא יוכלו להמשיך לעסוק בעיסוק הזה.

<עודד אופק: אנחנו כן היינו חושבים שצריך הוראת מעבר שתאפשר להם לכל הפחות להמשיך - - -

<יואל בריס: יש הוראת מעבר.

<עודד אופק: שתאפשר להם להמשיך.

<עודד אופק: כן, אבל האופן שבו זה מנוסח, שזה תלוי - - -

עיסאווי פריג': תן דוגמה.

עיסאווי פריג': חלפן כספים ש - - -

<עודד אופק: ההפך.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שאת זה צריך להוציא.

<עודד אופק: להוקיע את כל הגורמים העברייניים.

<עודד אופק: יחד עם זאת - - -

עיסאווי פריג': תן דוגמה מחיי היום יום, לא בצורה מופשטת.

<עודד אופק: אנחנו ננסה לבוא בדברים כדי להביא דוגמאות ממשיות.

<עודד אופק: קודם כל, יש כאן נוסח קצת חדש שאנחנו צריכים לעבור עליו.

<עודד אופק: אנחנו ננסה גם לתת דוגמאות מעשיות.

<עודד אופק: אנחנו רוצים למנוע מצב אבל שגוף שהוא לא אותם גורמים עברייניים שאליהם אתה מתייחס, עשויים שלא לקבל רישיון בגלל אחת מההוראות הרחבות האלה.

<עודד אופק: בין השאר כתוב, דרך אגב, נכון שיש הוראת מעבר לגבי בעלי שליטה ונושאי משרה, כשהחברה לא יכולה לקבל רישיון, והחברה לא תקבל רישיון אם נושאי המשרה לא עומדים בתנאים.

<עודד אופק: כלומר, זו איזושהי הפנייה מעגלית שלא ניתן לה מענה בתוך החקיקה הזו, ואנחנו חושבים שצריך לתת לה מענה כדי לאפשר את קבלת הרישיון.

<עודד אופק: זו ההערה המהותית ביותר לסעיף הזה.

<עודד אופק: היו לנו הרבה הערות במכתב.

אלי כהן: כמובן, כל ההערות מגיעות ונלמדות גם על ידי הצוות המשפטי וגם על ידי משרד האוצר, וכמובן מופצות לכל חברי הוועדה, והם יכולים להתייחס.

אני ממשיך בקריאה: "תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב 16.

אני ממשיך בקריאה: (א) המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, בנוסף לתנאים האמורים בסעיף 15, כל אלה: (1) מבקש הרישיון התאגד ונרשם בישראל; (2) למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות סעיף 37 ולתוספת, הכל לפי העניין; (3) מבנה התאגיד עומד בתואם את הדרישות לפי פרק ה'.

אני ממשיך בקריאה: (ב) בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, עניינים אלה: (1) התכנית העסקית של מבקש הרישיון; (2) האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון; (3) שיקולים שבטובת הציבור.

אני ממשיך בקריאה: בקשה לרישיון 1.

אני ממשיך בקריאה: (א) בקשה לרישיון תוגש בטופס שיקבע המפקח ותכלול בין השאר את אלה: (1) סוגי השירותים הפיננסיים שבהם מבקש הרישיון מבקש לעסוק; (2) פרטי הזיהוי של מבקש הרישיון ושל נושאי המשרה בו; (3) לגבי מבקש רישיון שהוא יחיד – פרטי הזיהוי של בעלי ההשפעה בו; (4) לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – פרטי הזיהוי של בעלי העניין ובעלי השליטה בו, ושיעור החזקתם באמצעי השליטה בו; (5) מקום פעילותו הראשי של מבקש הרישיון וכן מענם של הסניפים שברצונו להפעיל.

אני ממשיך בקריאה: (ב) לבקשה לרישיון יצורפו מסמכים המעידים על קיום התנאים לקבלת רישיון, כאמור בסעיפים 15 או 16, וכן הצהרה ומסמכים כמפורט להלן, לפי העניין, ורשאי המפקח לדרוש ממבקש הרישיון נתונים ומסמכים נוספים הדרושים לדעתו לשם בחינת הבקשה: (1) הצהרה בדבר האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון שתינתן בדרך שיורה המפקח; (2) היה המבקש תאגיד - המסמכים שעל פיהם התאגד והמסמכים שעל פיהם הוא פועל.

אני ממשיך בקריאה: (ג) לבקשה לרישיון מורחב יצרף מבקש הרישיון גם את התכנית העסקית של התאגיד.

אני ממשיך בקריאה: " אני אסביר.

אני ממשיך בקריאה: קראתי שני סעיפים – אחד, לגבי תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב.

אני ממשיך בקריאה: אם בסעיף 15 קראנו מה הם התנאים לרישיון בסיסי.

אני ממשיך בקריאה: פה אנחנו מוסיפים עוד מספר תנאים לגבי מתן רישיון מורחב, שזה ההתאגדות שעליה דיברנו, מבקש רישיון מורחב חייב להיות תאגיד.

אני ממשיך בקריאה: הון עצמי – כמובן, לפי הנדרש, וגם התייחסות למבנה התאגיד.

אני ממשיך בקריאה: סעיף 17 עוסק למעשה בבקשה לרישיון, בסוגי המידעים שיש להגיש על מנת לקבל רישיון.

<עודד אופק: אני מתנצל על כמות ההערות, אבל זה חוק שהוא מאוד מאוד משמעותי.

<עודד אופק: אני חושב שההערות הן חשובות כדי שיישמעו.

<עודד אופק: זו הערה שיורדת לשורשו של עניין.

<עודד אופק: אני מתייחס לסעיף 16, תנאים למתן רישיון מורחב.

<עודד אופק: זה מראה, בעצם, בעינינו, לפחות, את ההעתקה של הוראות חוק הפיקוח על עסקי ביטוח בלי שזה רלבנטי לגופים המפוקחים.

<עודד אופק: אמרתי, ואומר שוב - אנחנו חושבים שהרגולציה היא קריטית, היא חשובה, היא מפתחת את התחרות, אבל לא להכביד על הגופים.

<עודד אופק: הדרישה לגבי תוכנית עסקית של מבקש הרישיון, האמצעים הכספיים ומקורות המימון, שיקולים שבטובת הציבור, שלא ברור מה זה אומר כרגע – אלה פרמטרים שקשה כרגע להתמודד אתם, לראות בדיוק איך הם משרתים את הגופים ואיך הם משרתים את האכיפה.

<עודד אופק: בסופו של דבר, הרציונאל שמונח בבסיס החוק, זה להבטיח את היושר והיושרה של הגיפים שעוסקים בו, ואת זה אנחנו מעודדים, אבל לא להכביד עליהם.

<עודד אופק: זה סעיף מכביד, פר סה.

אלי כהן: סעיף 16(ב)(2) הוא מתבקש.

אלי כהן: תוכלו להרחיב לגבי סעיף 16(ב)(1) ו- 16(ב)(3).

<ברוך לוברט: אחד, לגבי התוכנית העסקית.

<ברוך לוברט: אנחנו באמת שקלנו את הנושא הזה.

<ברוך לוברט: זו הוראה שמוקבלת ברגולטורים אחרים.

<ברוך לוברט: אנחנו כן סברנו שכיוון שמדובר במתן רישיון מורחב מדובר עדיין בגופים הגדולים, אנחנו כן חושבים שראוי שהם יגישו למפקח איזושהי תוכננית עסקית, איזה שהוא בסיס עסקי לאיך הם הולכים לתת את שירותים, כיוון שיש השפעה לזה על ציבור מאוד גדול של לקוחות.

<ברוך לוברט: לכן לבקשה אנחנו כן דורשים שמבקש הרישיון יצרף תוכנית עסקית.

<ברוך לוברט: עם זאת אנחנו סברנו שבהודעה על השינויים יש סעיף שעוד מעט נקרא אותו על איזה שינויים נותן הרישיון או בעל הרישיון צריך להודיע שיש בהם שינויים – אז אנחנו כן סברנו שלגבי התוכנית העסקית, בעל הרישיון לא יצטרך להודיע על שינויים, כי תוכנית עסקית , מטיבה, יכולה להשתנות.

<ברוך לוברט: לכן, במהלך העסקים הרגיל, השינויים התוכנית העסקית לא צריכים לבוא לידיעת המפקח, אבל לגבי תחילת השירותים, או בבקשת הרישיון, כשיוצאים לדרך – כן נכון שהמפקח יתסכל על אותה תוכנית עסקית ויראה שהיא באמת ישימה, ואפשר לתת את השירות ללקוחות.

<ברוך לוברט: לגבי שיקולים שבטובת הציבור, ובאמת – עוד פעם, שיקול שמטיבו הוא רחב, בגלל האופי של השירותים האלה אנחנו חושבים שצריך להשאיר איזשהו פתח למפקח, שככל שיתעורר הצורך הוא יוכל לשקול את השיקול הזה.

עיסאווי פריג': מעניין אותי, יפעת, בקשר של מה שברוך אמר, בבנק או הקואופרטיב שמטפלים בו - - -

<יפעת סולל: אסור לנו להגיד בנק.

עיסאווי פריג': בסוגיית טובת הציבור – איפה כל הסוגייה הזו?

עיסאווי פריג': האם לא קל לעבור למסלות הזה, עבורכם?

<יפעת סולל: אנחנו, אם אני מבינה נכון, אמורים להיות בהסדרה, בשלב הזה לפחות, באגודות זעירות, ואז אנחנו בכלל לא כאן.

אלי כהן: זה לא קשור לדיון שלנו.

אלי כהן: אם זה קשור לדיון שלנו - כן - - -

עיסאווי פריג': למען גילוי נאות – אני פעיל בהקמת קואופרטיב בנקאי, אז - - -

אלי כהן: אתה, בתור חבר כנסת, למיטב ידיעתי - - -

עיסאווי פריג': לא, כאיש ציבור.

עיסאווי פריג': שאלתי כי רציתי לראות את ההשלכות על זה.

<קריאות: - - -

חיים ילין: יש לנו מעטפה בכספת, לך - - -

<יפעת סולל: מאחר וזה לא מניות סחירות, אז אין בעיה.

<שי-אברהם פרמינגר: לגבי התוכנית העסקית של מבקש הרישיון, מילא כשמדובר בגוף חדש, יש גופים שהם גם גופים גדולים שעונים על ההגדרות, ובצדק, וגם כאלה שקיימים הרבה שנים.

<שי-אברהם פרמינגר: אני לא מכיר, יסלח לי הנציג משרד האוצר – חברת ביטוח ששולחת כל פעם את התוכנית העסקית שלה, למה לשים בעצם - - אתם מצד אחד רוצים לקדש את התחרות, ומצד שני שמים פה הנחיות שבעליל יפגעו בפעילות השוטפת של הגופים, כי בסיכומו של דבר, איפה נשמע כזה דבר שגוף שקיים הרבה שנים צריך לשלוח לרגולטור שלו את התוכנית העסקית העתידית שלו, לא את מה שהוא עושה היום, אפילו, אלא את התוכנית העתידית שלו.

<שי-אברהם פרמינגר: בסופו של דבר אני חושב שיש כאן סעיף לא נכון, להבדיל מסעיף 2 שהוא ודאי דבר חיובי, כי צריך לדעת מה האמצעים, וצריך לדעת שהם אמצעים כשרים.

<שי-אברהם פרמינגר: אנחנו שוכחים שיש פה מדרג של פיקוח.

<שי-אברהם פרמינגר: אם על חברת ביטוח לא דורשים את זה, לפחות למיטב זכרוני, אז בוודאי שאם אנחנו מדברים על גופים שלא מנהלים כספי ציבור, ולא מחזיקים פיקדון, איפה ההיגיון לעשות את זה, חוץ מרק להקשות?

<שי-אברהם פרמינגר: סליחה על הטון, כי יצא לי יותר - - -

<יואל בריס: חלק מהבשורה של החוק הזה, שבשלב היציאה לדרך, כל הגופים האלה שהיום לצורך העניין הם לא יכולים לתלות תעודת הכשר במסעדה, תהיה להם תעודת הכשר.

<יואל בריס: בשלב הזה של תחילת העבודה, זה השלב שראוי שהמפקח פעם אחת יעבור על התוכניות העסקיות של כל הגופים, יגיד – הנה, אלה הגופים.

<יואל בריס: יש להם עכשיו את החותמת, הם יוכלו להגיד - באישור משרד האוצר, המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים אבל שהציבור יידע שלפחות יש מישהו שעבר, וכן, יש פה גוף - - -אם דיברנו במטרות של המפקח, המטרה הראשונה של המפקח – סביבה אמינה, יציבה ותקינה, זה חלק מהדבר.

<שי-אברהם פרמינגר: עוד לזכור – זה השירות המורחב, זאת אומרת – זה הגופים היותר גופים, זה לא, תסלחו לי, איזה צ'יינג' קטן שבשוליים, פשוט, בהעברה שאולי חשוד בעבירה כזו או אחרת.

<שי-אברהם פרמינגר: אני חושב שזו לא דרישה שאני מכיר ברגולציה אחרת.

<שי-אברהם פרמינגר: בוודאי שתוכנית עסקית – אגב, היא לא מסתכלת על ההיסטוריה, היא מסתכלת להיסטוריה, אלא מסתכלת לעתיד, ואני לא חושב שזה נכון.

<שי-אברהם פרמינגר: אני חושב שיש פה מתוך רצון - - -

<עודד אופק: הערה אחת – זה רק מעיד שוב – לקחו את החקיקה הקיימת הכי קשה לגבי מי שמנהל כספי אחרים, מבטיח את הביטוח של המבוטחים שלו, מנהל את כספי העמיתים, ועל המדרג הזה עלו מדרג גבוה יותר.

<עודד אופק: כלומר, נותני השירותים הפיננסיים המפוקחים ביותר במדינת ישראל, על פי כל אמת מידה של פיקוח - זה נראה לנו מחמיר.

אלי כהן: אם זה כזה פשוט – תקבל רישיון מבנק ישראל.

אלי כהן: אם אתה באמת חושב שהתנאים כאן עלו מדרג, אז אני מציע לך - תיגש, תקבל רישיון מבטח, או תקבל רישיון של בנק, ויהיה לך יותר קל.

אלי כהן: לבוא ולהגיד שמה שרשום כאן זה מעבר?

<קריאות: - - -

<עודד אופק: - - - -

עיסאווי פריג': אבל למה אתה דואג?

עיסאווי פריג': אתה הולך לעבוד לפי חוק.

עיסאווי פריג': מה זה צריך להדאיג אותך, כל הדברים האלה?

<יואל בריס: בנק ישראל נמצא בקרביים של כל - - - -וזה אפילו כתוב.

<יואל בריס: ברור שהוא נמצא.

אלי כהן: יואל, אני לא פוסל את הנושא של התוכנית העסקית.

אלי כהן: יחד עם זאת, סעיף 3 נותן את שיקול הדעת למפקח שמשיקולים כאלה ואחרים הוא לא ייתן, - - - שזה לא בטובת הציבור.

אלי כהן: לגבי סעיף 1, אני לא מתנגד לזה שתהיה תוכנית עסקית, רק צריך לראות שאולי היא תהיה משהו יותר מוגדר, יותר - - - אני לא יודע, לחשוב על הנושא הזה.

אלי כהן: לראות איך לא ניתן להם- - - אני לא יודע, משהו כזה כללי.

עיסאווי פריג': למה אתה נותן להם הנחות?

עיסאווי פריג': ממילא זה מוכן.

עיסאווי פריג': ממילא זה מוכן אצלם.

עיסאווי פריג': זה בסך הכל נותן נייר.

<עודד אופק: לגבי סעיף 17 – הערה קצרה, טכנית.

<עודד אופק: רק מניסיון החיים - חקיקות חדשות שמחייבות הגשות רישיון בדרך כלל זה כולל הרבה מאוד מסמכים להגיש לרגולטור, וכיוצא בזה.

<עודד אופק: לקבוע איזושהי הערה, שמקום שבו המפוקח – לא מטעמים של יושר ויושרה – לא עמד בכל המסמכים שם, שייקבע בצורה מסודרת שהמפקח יודיע לו על כך שהוא לא עמד בתנאים, ויאפשר לו לתקן את זה.

<ברוך לוברט: כך זה נעשה בפועל.

<עודד אופק: בפועל, אבל לא מופיע בחקיקה.

<ברוך לוברט: יש איזה רמז בסעיף הבא שאני אקרא, אולי נתייחס לזה אחרי הקריאה.

אני ממשיך בקריאה: "מתן רישיון 18.

אני ממשיך בקריאה: המפקח ייתן החלטה בבקשה לרישיון שהוגשה לפי סעיף 17, בתוך 70 ימים מיום הגשת הבקשה, ואם דרש המפקח נתונים ומסמכים נוספים לפי סעיף 17(ב) – בתוך 70 ימים מיום שהומצאו לו הנתונים והמסמכים.

אני ממשיך בקריאה: פירוט סוגי השירותים הפיננסים ברישיון 19.

אני ממשיך בקריאה: ברישיון יפורטו, בין היתר, סוגי השירותים הפיננסיים שרשאי נותן השירותים הפיננסיים לעסוק בהם.

אני ממשיך בקריאה: תקופת הרישיון 20.

אני ממשיך בקריאה: רישיון יינתן לתקופה בלתי קצובה ואולם רשאי המפקח להורות כי רישיון יינתן לתקופה קצובה שיורה ושלא תפחת משנה; המפקח רשאי להורות כאמור לכלל נותני השירותים הפיננסיים או לסוג מסוים מהם, ואם מצא כי מתקיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת - גם לנותן שירותים פיננסיים מסוים.

אני ממשיך בקריאה: הודעה על מתן הרישיון והצגתו לציבור 21.

אני ממשיך בקריאה: (א) הודעה על מתן רישיון ועל תחומי העיסוק שבהם מורשה נותן שירותים פיננסיים לעסוק תפורסם באתר האינטרנט של המפקח.

אני ממשיך בקריאה: (ב) נותן שירותים פיננסיים יציג העתק מהרישיון בכל אחד מסניפיו, במקום בולט לעין, ויציין את מספר הרישיון על כל שלט או בכל פרסום שלו וכן על כל מסמך שהוא מוציא.

אני ממשיך בקריאה: דיווח למפקח על שינויים 1.

אני ממשיך בקריאה: חל שינוי בפרט מהפרטים שמסר מבקש הרישיון למפקח במסגרת בקשתו או במסגרת המסמכים שצורפו לה, ידווח על כך למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-10 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין; הוראות סעיף זה לא יחולו על שינוי בתכנית העסקית, למעט שינוי כאמור מהסוג שעליו יורה המפקח, ככל שיורה".

אני ממשיך בקריאה: זה החריג שדיברנו עליו לגבי התוכנית העסקית.

אני ממשיך בקריאה: אני ממשיך בקריאה:

אלי כהן: אני רוצה לשאול שאלה בנושא של תקופת הרישיון- עניין של תקופה בלתי קצובה.

אלי כהן: האם גם בגופי הפיקוח האחרים זה ניתן לתקופה בלתי קצובה?

<ברוך לוברט: כן, אדוני.

<ברוך לוברט: זה מה שנהוג ומקובל.

<ברוך לוברט: אני רק רוצה להזכיר.

<ברוך לוברט: היום, למעשה, הרישום של נותני שירותי מטבע לפי חוק איסור הלבנות הון הוא רישום שמתחדש כל שנה מחדש, אבל במעבר שלנו למשטר של רישוי במקום רישום אנחנו נוקטים בגישה שמקובלת אצל כל הרגולטורים הפיננסיים.

<ברוך לוברט: הרישיון ניתן לתקופה בלתי קצובה, והמפקח רשאי להורות – יש לנו פה סמכות למפקח, להורות בנסיבות מסוימות שהרישיון יינתן לתקופה קצרה, אבל אנחנו למעשה קוצבים אותה שהיא לא תפחת משנה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: התייחסויות נוספות למישהו?

<עודד אופק: הם אמרו שיש רמיזה בסעיף 18, הרמיזה הזו הוא בעצם רמיזה לדרוש פרטים נוספים ולא לאפשר לגוף המפוקח, או שמבקש להיות מפוקח לתקן את מה שנפל בו פגם.

<עודד אופק: בשים לב לאמור, אז עמדתנו – על סמך ניסיון העבר – בעינה עומדת, לאפשר לגוף המפוקח לתקן את בקשת הרישיון.

<עודד אופק: לגבי סעיף 19 – פירוט סוגי השירותים הפיננסיים, הזכרנו בתחילת הדרך בסעיף ההגדרות והיינו מבקשים גם כאן לוודא שברגע שניתן שירות למתן שירותים פיננסיים, זה יכלול את כל השירותים הפיננסיים זה לא שירות אחד מבין השירותים, ואז יידרש להגיש בקשה נפרדת כי הרי היושר והיושרה שהם המהות של הבקשה נבחנים בעת הגשת בקשה לשירות פיננסי מסוים, וכמובן שלא יידרש הון עצמי כפול במתן כל אחד מסוגי השירותים הפיננסיים.

<עודד אופק: נקודה אחת נוספת – סעיף 22 נראה סעיף שלכאורה הוא תמים, במובן זה שצריך לעדכן את הרגולטור על כל שינוי בתנאים, אבל מדובר במאות תנאים שייכללו במסמך בקשת הרישיון ובפרטים שיימסרו לרגולטור.

<עודד אופק: לא יעלה על הדעת שבכל שינוי בפרטים האלה תימסר הודעה לרגולטור.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שזה גם מציב בעיה, גם מבחינת היקף המידע שיימסר, וגם מבחינת חוסר הוודאות מה צריך למסור ומתי חל שינוי, וזה מעמיד את הגוף המפוקח בסיכון להפרה של הסעיף הזה.

<עודד אופק: לכל הפחות אנחנו נבקש שבסעיף ייכתב פרט מהותי.

אלי כהן: אז אני אגיד כך – לגבי החלק השני, אני כן רוצה שאנחנו נקבל את כל הדיווחים, כי חשוב לנו שכל מי שעוסק במתן אשראי, כל שינוי – ולא ניכנס להגדרה, שההגדרה מהותית, ולכן זה יישאר בהגדרה כפי שהוא.

אלי כהן: לגבי ההערה הראשונה שהועלתה – כאן הדרישה נראית לי סבירה, כלומר, שלא בגין כל שירות צריך לבוא ולהגיש בקשה נוספת.

אלי כהן: אז כאן אני רוצה, אם זה ברור מלשון החוק – בסדר גמור, ואם לא – אז תעשו, בבקשה, את התיקון.

<ברוך לוברט: כן, אנחנו חושבים שלא צריך למנוע את האפשרות מנותן שירותים פיננסיים ללבקש רישיון לתחום מסוים, לא לכל הרשימה, וזה הרעיון שיש פה, בסעיף.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אם נותן שירותים פיננסיים רוצה מתן אשראי, רק רישיון בהקשר מסוים, אז יכול המפקח להחליט שהוא נותן לו רק את הנדבך הזה, וחשוב שהציבור, כשהוא יראה את הרישיון של אותו נותן שירותים פיננסיים, יידע שיש לו רישיון רק לנדבך מסוים.

אלי כהן: - - - בקשתו של המבקש.

<ברוך לוברט: נכון.

<ברוך לוברט: ולכן אני לא חושב שכדאי למנוע את זה.

<ברוך לוברט: לכן, זה, למעשה, מה שהסעיף אומר.

<ברוך לוברט: הוא גם בהקשר של מקבל הרישיון וגם בהקשר של הציבור, של הלקוחות, שתהיה להם שקיפות מלאה מה השירותים שרשאי נותן השירותים ש - - -

אלי כהן: אם הוא מבקש על הכל, אז הוא מקבל על הכל.

<ברוך לוברט: ודאי, ודאי.

<ורד קירו זילברמן: להבהיר, למען הפרוטוקול – במהלך הדיונים באמת עלתה הערה מצד הייעוץ המשפטי של הכנסת לגבי הנושא של תקופת הרישיון – לפחות את הרישיון הראשון שניתן, להגביל בזמן, וזו ההערה שלנו כרגע.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו חשבנו על משהו בין 5 ל-10 שנים.

חיים ילין: איך מגבילים בזמן אם נותנים הלוואות ל-20 שנה?

חיים ילין: זה מאוד בעייתי, וזה מה שניסיתי להסביר ל - - -

<ורד קירו זילברמן: היינו מודעים לזה, ובאמת מדובר בשוק שמתחיל לעבוד, במפוקחים שמתחילים את הפעילות שלהם.

<ורד קירו זילברמן: יש פה ספקטורום של פיקוח מאוד רחב, והתקופה הזו מחייבת את אותם מפוקחים להגיע באופן יזום למפקח - --

חיים ילין: המשמעות היא שהאשראי יהיה עד - - -

עיסאווי פריג': לבנקים יש תקופה קצובה?

<אורנה ואגו: לא.

<אורנה ואגו: לבנקים, בביטול רישיון, הנגיד רשאי לבטל רישיון, והרישיון, לצרכי - - - חוק הבנקאות – רישוי מבוטל לצרכי פקודת הבנקאות בחוק בנק ישראל, הוא עוד בתוקף ל-3 שנים.

<אורנה ואגו: אבל עדיין יש תוכנית, זאת אומרת, עובדים עם הבנק בצמוד בצמוד כדי לראות שהוא יורד למספר המפקידים שמותר לו, מתחת ל-30, וכו' וכו'.

<אורנה ואגו: אם יורשה לי לענות, הרי יש ספרות גם לגבי רישיון לתקופה בלתי קצובה, ומקבל הרישיון יפר את תנאי הרישיון, אז - -

חיים ילין: ברור.

<אורנה ואגו: - - עדיין יהיו הלוואות.

<אורנה ואגו: יצטרכו לתת הוראות לעניין ההלוואות שבשוק.

חיים ילין: אבל יש הבדל בין – הוא הפר, ובין זה שמראש אני נותן ל-10 שנים והוא יודע שהוא לא יכול לתת הלוואות לטווח של מעבר ל-10 שנים.

חיים ילין: זאת אומרת, אני מנסה לפתוח את השוק, אני מגביל אותו.

חיים ילין: זה ההיגיון אומר.

חיים ילין: אם תגידו לי שזה לא מגביל, אז אין לי בעיה.

<ברוך לוברט: אנחנו סברנו שלא נכון להגביל את זה בחקיקה, את התקופה, אלא לשמור למפקח את הסמכות במקרים המתאימים.

<ברוך לוברט: כמובן – מה שתחליטו כאן.

עיסאווי פריג': יש לי מספיק כלים להגביל אותו.

אלי כהן: אני מבקש שתקרא עכשיו את סעיפים 23,24,25, ובזה נסיים להיום.

<ברוך לוברט: "ביטול או התלייה של רישיון 23.

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו, בהתקיים אחד מאלה: (1) הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי; (2) חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון המנויים בסעיפים 15(א)(1) עד (3) או 16(א), לפי העניין ובשינויים המחויבים; (3) נותן השירותים הפיננסיים הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה או מהוראות המפקח או תנאי מתנאי הרישיון; (4) נותן השירותים הפיננסיים לא החל לעסוק במתן השירותים האמורים בתוך שנתיים ממועד מתן הרישיון או שהפסיק לעסוק במתן השירותים במשך תקופה כאמור; (5) היה נותן השירותים הפיננסיים תאגיד – הוא החליט על פירוקו מרצון או שבית המשפט מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו; (6) היה נותן השירותים הפיננסיים יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוכרז פסול דין או נפטר; (7) טעמים של שמירה על שלום הציבור או ביטחונו או טעמים אחרים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או התלייתו.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח לא יתלה או יבטל רישיון כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו או בפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

<ברוך לוברט: ואולם רשאי המפקח להתלות את רישיונו של נותן שירותים פיננסיים באופן מיידי, אם קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, ובלבד שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו או בפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, סמוך ככל האפשר לאחר התליית הרישיון.

<ברוך לוברט: (ג) סבר המפקח כי הפגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לנותן השירותים הפיננסיים לתקנו, ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון; חלפה התקופה שהורה המפקח והפגם לא תוקן להנחת דעתו רשאי המפקח לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן (א).

<ברוך לוברט: (ד) החליט המפקח על התליית רישיון, יודיע בכתב לבעל הרישיון על מועד סיום ההתליה.

<ברוך לוברט: (ה) הודעה על ביטול רישיון או התלייתו תפורסם באתר האינטרנט של המפקח.

<ברוך לוברט: פיקוח על מי שרישיונו בוטל 24.

<ברוך לוברט: (א) מי שרישיונו בוטל חייב למלא אחרי כל ההוראות החלות על נותן שירותים פיננסיים לפי חוק זה, כל עוד קיימות התחייבויות שנתן ללקוחות לפני ביטול הרישיון.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח רשאי לתת למי שרישיונו בוטל הוראות בדבר ניהול עסקיו ככל שהדבר ייראה לו נחוץ כדי להגן על לקוחותיו שהתקשרו עמו לפני ביטול הרישיון; אין בהוראה כאמור כדי לפטור את מי שרישיונו בוטל מאחריותו למילוי התחייבות שנתן לפני ביטול הרישיון.

<ברוך לוברט: ניהול מרשם של נותני השירותים הפיננסיים 25.

<ברוך לוברט: (א) המפקח ינהל מרשם של נותני השירותים הפיננסיים שיכלול, בין השאר, פרטים אלה: (1) פרטי בעל הרישיון, סוג הרישיון שבידו ותקופת תוקפו אם נקבעה; (2) נותני שירותים פיננסיים שרישיונם הותלה בהתאם להוראות סעיף 23; (3) פרסום בדבר עיצום כספי שהוטל על בעל הרישיון בכפוף להוראות סעיף 90.

<ברוך לוברט: (ב) המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור באתר האינטרנט של המפקח.

<ברוך לוברט: "

אלי כהן: תן הסבר בקצרה.

<ברוך לוברט: הקראנו את הסעיף של ביטול והתליית הרישיון, למעשה, רשימה של נסיבות שבהן ניתן או לבטל את הרישיון, או באופן יותר מידתי או מינורי רק להתלות אותו לתקופה – לדוגמה, מידע כוזב, אם יתברר שהרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב.

<ברוך לוברט: פה, בהקשר הזה, הערה שכמובן קיבלנו מהייעוץ המשפטי של הכנסת, להוסיף, כמובן, את אפשרות הטיעון של בעל הרישיון לפני קבלת ההחלטה, ויש לנו סעיף לגבי ניהול מרשם של נותני השירותים הפיננסיים, שגם פה, בהתאם להערות של הייעוץ המשפטי של הכנסת – אנחנו עיבינו אותו, עשינו אותו יותר מפורט, כדי שיהיה ברור מה יכלול המרשם, שכמובן – החשיבות שלו היא בשקיפות וביכולת של הצרכנים לדעת ממי הם יכולים לקבל את השירותים הפיננסיים.

עיסאווי פריג': אני אומר, אלי, הרי גם בסוגיית הדיור, מה המטרה של החוק?

עיסאווי פריג': אתה רוצה שבאשראי תהיה תחרות צרכנית, מה שיותר מהר.

עיסאווי פריג': אתה כאן מציין – ב(4), שנותן השירותים הפיננסיים לא החל לעסוק במתן השירותים האמורים בתוך שנתיים.

עיסאווי פריג': למה שנתיים?

עיסאווי פריג': אני אחכה, אתן רישיון והוא לא יעשה כלום ועד שנתיים אני אשאיר לו את הרישיון?

עיסאווי פריג': למה לא שנה?

עיסאווי פריג': הרי אנחנו רוצים מייד להרגיש את האפקט של החקיקה הזו, באופן מיידי.

אלי כהן: ההצעה של חבר הכנסת פריג' היא שנה.

אלי כהן: בסוף תתייחסו להכל יחד.

אלי כהן: יש עוד התייחסויות לסעיפים שקראנו?

<עודד אופק: סעיף 23, לגבי ביטול או התלייה של רישיון – אנחנו חשבנו שמאחר ומדובר בסמכות דרמטית שמשפיעה בצורה משמעותית על חיי נותן השירותים הפיננסיים, ראוי שלפני קבלת ההחלטה לכל הפחות תהיה התייעצות בוועדה המייעצת.

<עודד אופק: לגבי סעיף 23(א)(3), שנוגע לנותן השירותים הפיננסיים שהפר הוראה מההוראות, וכיוצא בזה, אנחנו חושבים שצריך לקבוע שלכל הפחות תהיה הפרה מהותית.

<עודד אופק: כלומר, כל הפרה תקים זכות ביטול של הרישיון – זה נראה לנו קצת מוגזם, וכדאי, לכל הפחות, להפוך את זה להוראה מהותית.

<עודד אופק: אלה ההערות המהותיות שהיו לנו.

אלי כהן: הפרות זה הפרות, רישיון – כאן אנחנו לא משחקים.

אלי כהן: אבל מה לגבי הנושא של שנה או שנתיים?

<יואל בריס: זו שאלה של כמה זמן לוקח, באמת, לעסק כזה - - -

עיסאווי פריג': אבל קיימים הגופים.

עיסאווי פריג': מי יבוא לך, חדש?

אלי כהן: אני לא חושב שעכשיו צריך לתת תשובה.

אלי כהן: אני מציע שנחשוב על הסוגיה הזאת.

<אורנה ואגו: אני ביקשתי בתחילת הדיון את זכות התגובה על מה שאמרת, אני חוזרת ומבקש זכות תגובה.

<אורנה ואגו: אמרת בתחילת הדיון שבנק ישראל ניסה לטעון שכספי ההנפקה של האחים נאווי לא הולכים למטרות שנקבעו בחוק.

<אורנה ואגו: ראשית, איך אדוני יודע?

<אורנה ואגו: החברה לא טרחה לפרסם את המכתב של בנק ישראל, ולא בכדי.

אלי כהן: סליחה, המכתב של בנק ישראל פורסם באתר האינטרנט, אז תדעו.

אלי כהן: ראיתי את כל הדברים

<אורנה ואגו: המכתב פורסם?

<אורנה ואגו: כי אני חיפשתי בבורסה - - -

אלי כהן: פורסמה הפניה אליהם, ואני חושב ששילוב, כפי שהתבטאתי בנושא הזה גם אתמול - - -אנחנו רואים איך בנק ישראל פועל בצורה שיטתית כנגד גופים חוץ בנקאיים, ואני מזכיר לכם שהגופים שנמצאים תחת הפיקוח שלכם אלה הגופים הבנקאיים וחשוב שתתמקדו בריכוזיות ובהיעדר התחרותיות שנמצא בבנקים.

אלי כהן: לכן אני חושב שכדאי שתהיו ממוקדים בזה.

<אורנה ואגו: בסדר גמור, אבל זה בתוך החוק שלנו.

אלי כהן: אם זה בסדר גמור, גברתי, אז תתעסקו בבקשה בבנקים.

<אורנה ואגו: אנחנו מתעסקים במה שבתוך התחום של החוק שלנו.

<אורנה ואגו: אם יורשה לי, הוועדה הזו לפני חודשיים וחצי קבעה את התנאים שגוף יוכל להנפיק.

<אורנה ואגו: גוף, שנותן אשראי, יוכל להנפיק.

<אורנה ואגו: היא קבעה, לא בנק ישראל קבע, ואנחנו צריכים לאכוף את זה.

<אורנה ואגו: הוועדה קבעה שהחברה שרוצה להנפיק צריכה שמטרת ההנפקה תלך או לחברות או ליחידים שההכנסה השנתית - - -

אלי כהן: שהמחזור שלהם.

<אורנה ואגו: וכו' וכו' .

<אורנה ואגו: בנק ישראל לא טוען כלום.

<אורנה ואגו: מספיק שיסת

<אורנה ואגו: כלו מה החברה טוענת.

<אורנה ואגו: החברה פרסמה שכספי ההנפקה ישמשו לפירעון אשראי.

<אורנה ואגו: הקבוצה במערכת הבנקאית - - -זה באתר האינטרנט של הרשות לניירות ערך.

אלי כהן: מה שעולה זה גישה שיטתית של בנק ישראל לדחוק את רגלי המתחרים.

אלי כהן: קודם כל, מה שצריך לאכוף על פי חוק – תאכפו.

<אורנה ואגו: אני שואלת אם הוועדה קבעה את התנאי הזה כדי שתהיה אות מתה וכדי שלא ייאכף.

אלי כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.