ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 284, 2016-02-22 12:05

משה גפני: שלום לכולם, הסעיף האחרון שעל סדר היום, הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 220), התשע"ו-2016.

משה גפני: מנהל רשות המסים, משה אשר, אנא תסביר לנו את הצעת החוק.

<משה אשר: בפקודת מס הכנסה באופן עקרוני, כאשר מדובר במיסוי של תאגידים, יש למעשה שתי רמות של מס, שני מישורי מס.

<משה אשר: האחד ברמת החברה, משלמת מס חברות ובעתיד, כאשר מחלקים את הרווחים אחרי מס לבעלי מניות כדיבידנד, אז יש רמת מיסוי נוספת בשיעור של 25%, או 30% אם זה יחידים.

משה גפני: זאת אומרת שהחברה משלמת מס חברות, אם יש לה מס כסף - - -

<משה אשר: מס כסף זה רק על יחידים.

משה גפני: זאת אומרת שהיא משלמת מס חברות.

<משה אשר: וכאשר היא מחלקת את הדיבידנדים אז היא לא משלמת מיסים אלא בעל המניות המקבל, אם הוא יחיד הוא משלם מסים.

<משה אשר: אם זאת חברה ישראלית אז לא משלמים מסים כי דיבידנד בין חברתי בחברות ישראליות באופן עקרוני הוא לא חייב במס.

<משה אשר: זה המיסוי.

<משה אשר: יחד עם זאת, בפקודת מס הכנסה יש מספר סעיפים שמאפשרים לעבוד באמצעות תאגידים, אבל למעשה להתחייב במס לא ברמת התאגיד אלא ברמת בעל המניות ולמעשה חוסכים רמת מס אחת.

<משה אשר: בסוף המיסוי הוא אותו מיסוי רק שכאשר מדובר בבעל המניות, יש לו יותר אפשרות לקזז הפסדים או ליהנות מדברים אישיים שיש לו בהטבות המס האישיות, למשל אם הוא נכה.

<משה אשר: אני אתן דוגמה לתאגידים האלה, כמו חברה משפחתית, שדנו בה בחוק ההסדרים 13,14.

<משה אשר: דנו בזה שם וסגרנו סדרה של פרצות מס.

<משה אשר: יש נושא נוסף, חברת בית, שבה אנחנו דנים היום.

<משה אשר: סעיף 64 לפקודת מס הכנסה, סעיף קצר יחסית אבל מגלם בתוכו את המצב שבו חברת מעטים, שכל רכושה ועסקיה הם החזקת בניינים, הכנסתה תחשב לפי בקשתה, כהכנסתם של חברי החברה וחלוקתה של אותה הכנסה לעניין רשומה בין חברי החברה, כולם או מקצתם, תעשה כפי שרואה המנהל, וכן הלאה.

<משה אשר: במילים אחרות, שלוש השורות האלה מגלמות בתוכן השקפה.

משה גפני: חברת בית זה החזקת בניינים.

משה גפני: זהו.

<משה אשר: נדל"ן מניב בלבד.

<משה אשר: מדובר פה בסך הכול בשלושה משפטים שמגלמים בתוכם פוטנציאל של תכנוני מס לא קטן לכן, כפי שהבאנו בעבר את החברה המשפחתית וסגרנו את פרצות המס בהסדר ההוא, פה אנחנו מביאים משהו דומה יחסית לחברה המשפחתית ונבקש ברשותכם לאשר תיקונים למודל הזה, כדי שתהיינה פחות פריצות מס או תכנוני מס שאף אחד לא מתכוון אליהם.

<משה אשר: אם רוצים שזה יהיה שקוף, בתנאים מסוימים זה יהיה שקוף.

<משה אשר: הכנסה חייבת תיוחס לבעלי המניות יתחייבו במס לפי רמת מס אחת אצל בעלי מניות אבל לא יהיו משחקים של ימינה ושמאלה ושנה אחת אני שקוף ושנה אחת אני לא שקוף ומיני דברים שנבקש לסגור פה.

<משה אשר: בסך הכול במודל של סגירת פרצות מס שעברנו אותו בחברה המשפחתית.

<משה אשר: סך הכול בחלק מהדברים יש הסכמות.

משה גפני: הסכמות בין מי למי?

<משה אשר: בינינו לבין הלשכות המקצועיות.

<משה אשר: אתם כמובן צריכים לאשר את הדברים.

משה גפני: מה התחולה של החוק?

<ליאת גרבר: יש כמה סעיפים שיש להם מספר הוראות תחולה והוראות מעבר.

<שגית אפיק: החוק עוסק בעצם בחברת בית.

<שגית אפיק: זה עיקר החוק.

<שגית אפיק: מה קובעים סעיפי התחילה?

<ליאת גרבר: יש הוראות מעבר, אפשר לעבור עליהם.

משה גפני: אני שואל כללית, אנחנו לא מסתבכים עם תיקון רטרואקטיבי?

<ליאת גרבר: לא.

<ליאת גרבר: התיקון חל מיד לגבי חברות חדשות.

<ליאת גרבר: אבל יש הוראות מעבר לגבי חברות קיימות, כי חייבים להסדיר את המעבר.

<משה אשר: בדומה למה שעשינו בחברה משפחתית.

<שגית אפיק: יש תיקון בסעיף קטן 4(א), נדמה לי שזה לחברה משפחתית.

<שגית אפיק: מה זה?

<שגית אפיק: כי החוק עוסק בחברת בית ופתאום יש תחילה לחברה משפחתית, שבכלל היא מ-2013.

<ליאת גרבר: יש בסעיף 2 כמה תיקונים קטנים.

<שגית אפיק: סעיף התחילה הוא בעמוד 398.

<שגית אפיק: סעיף 4(א) קובע תחילתו של סעיף 64(א), שעוסק בחברה משפחתית, שלמיטב הבנתי לא כל-כך מוסדר כאן כי הוא כבר הוסדר במקומות אחרים.

משה גפני: נגיע לזה.

משה גפני: זה נראה לא טוב.

משה גפני: אתם כותבים: מי שעשה את זה אחרי יום כ"ח בטבת תשע"ד, 31 בדצמבר 2013, אז אם מישהו עשה את זה אז?

<משה אשר: נבהיר את זה כשנגיע לזה.

<ליאת גרבר: היום הסעיף של חברות בית הוא מאוד קצר, רק כמה שורות ובעצם לא אומר הרבה.

<ליאת גרבר: התפתחו סביבו פרשנויות ונוהג והרבה תכנונים ומעברים שחברת בית פעם היא שקופה ופעם היא לא שקופה.

<ליאת גרבר: אנחנו פשוט רוצים להוסיף סעיף שממש מסדיר מהי חברת בית, כיצד היא מתאגדת, תוך כמה זמן היא מודיעה, מתי היא מפסיקה להיות חברת בית, מי בעלי המניות שלה.

<ליאת גרבר: ממש מסדירים את כל הנושא של חברת בית, בדומה למה שעשינו בחברה משפחתית.

משה גפני: הלשכות רוצות להביע עמדה בעניין?

<צבי פרידמן: צבי פרידמן מנשיאות הארגונים העסקיים.

<צבי פרידמן: אנחנו מתנגדים לתיקון ואני אסביר למה.

<צבי פרידמן: בשנת 2002 הוקמה ועדה ציבורית, שר האוצר מינה אותה והיא כללה מומחים מכל הקשת הרחבה, גם אנשי ציבור גם נציגי רשות המיסים, האוצר וקבעו מודל של חברה שקופה.

<צבי פרידמן: חברה שקופה זה מודל שנהוג כמעט בכל העולם שבו משקיפים חברה רק לצורכי מס בלבד.

<צבי פרידמן: מבחינה משפטית היא פועלת כחברה אבל לצורכי מס משקיפים אותה.

<צבי פרידמן: לצורכי מס בלבד.

<צבי פרידמן: החברה השקופה באותו זמן מנעה את כל תכנוני המסים שהיו בחברת משפחית או בחברת בית.

<צבי פרידמן: עיקר ההצעה שמביאים מרשות המסים זה כדי למנוע כל מיני תרגילי מס שנובעים כתוצאה ממעבר בין חברה משפחתית לחברה רגילה, בין חברת בית לחברה רגילה וכיוצא בזה.

<צבי פרידמן: מודל החברה השקופה פתר את כל הבעיה.

<צבי פרידמן: אותו מודל, שקיבל המלצה מקיר לקיר, עבר חקיקה בשנת 2002, עד היום החוק הזו ישנו בפקודת מס הכנסה, אלא שהוסיפו שם עוד שורה, שייכנס לתוקף עם התקנות של שר האוצר.

<צבי פרידמן: עד היום רבותי, אין תקנות.

<צבי פרידמן: יושבים פקידים, עם כל הכבוד לרשות המסים ומחליטים לא להפעיל את החברה השקופה.

<צבי פרידמן: נתנו במשך עשר שנים, שהחברה המשפחתית פעלה, עם כל פרצות המס, גרמו למדינה נזק של מאות מיליוני שקלים, אם לא מיליארדי שקלים, עד שתקנו את החברה המשפחתית, במקום להפעיל את החברה השקופה.

משה גפני: למה גרמו נזק?

<צבי פרידמן: כי היו הרבה תרגילי מס בין המעברים בין חברה רגילה לחברה משפחתית.

<צבי פרידמן: גרמו נזק אדיר.

<צבי פרידמן: רשות המסים יכולה לאשר את זה, אין ספק בכך, מ-2002.

<צבי פרידמן: אני כל הזמן טענתי לרשות המסים למה אתם לא מתקנים את החברה השקופה, אמרו לי, יהיו פה הרבה נישומים ויהיה לנו קשה להעביר את החברה השקופה.

<צבי פרידמן: בחברת הבית הגבילו ל-20 אנשים.

<צבי פרידמן: אמרתי שגם בחברה השקופה תגבילו ל-20 אנשים ולא תהיה בעיה.

<משה אשר: הגבילו ל-50.

<צבי פרידמן: זה לא על השולחן בכלל.

<צבי פרידמן: זה כן על השולחן.

<צבי פרידמן: אנחנו מתנגדים כי אין סיבה לא לגנוז - - -

<משה אשר: אני אומר שזה לא קשור, פנינו בכלל לבטל את זה בכלל, את החברה השקופה, גם את המילים האלה שכתובות בחוק, שלא מופעלות ובכוונה הן לא מופעלות.

<משה אשר: אנחנו ביקשנו לבטל אותם.

<קריאה: אם נעביר את זה, החברה השקופה תעבור מן העולם?

<שגית אפיק: לא, אין קשר.

<צבי פרידמן: החברה השקופה נהוגה בכל העולם.

<צבי פרידמן: בארצות הברית, אירופה.

<צבי פרידמן: לא משקיפים רק חברות מיוחדות שהן חברות בית שיש להן נדל"ן, שרק בניינים וחלילה אסור שיהיה להם מגרש צדדי ליד הבניין, או זכויות בניין נוספות, או רק חברה משפחתית שכולם קרובים אחד לשני.

<צבי פרידמן: בכל העולם נהוג שרוצים להקים חברה, גם אנשים לא קרובים ולא משפחה ולא רק אחזקת בניינים ולצורכי מס משקיפים אותה.

<צבי פרידמן: בארצות הברית יש את ה - - - , יש את ה-LLC, יש באירופה, יש בכל העולם.

<צבי פרידמן: לא רואים סיבה למה שלא יהיה פה.

<צבי פרידמן: החברה השקופה מונעת את כל תרגילי המס שהיו במעברים בין חברה רגילה לחברה משפחתית.

<צבי פרידמן: צריך את אותה הצעה לגנוז לחלוטין, פשוט לבקש משר האוצר שיתקין תקנות.

<צבי פרידמן: לגופו של ענין, אם לא תתקבל הצעתי ואני חושב שכן תתקבל, כי זה חשוב.

<צבי פרידמן: יש גם הרבה חברות שהן לא משפחתיות ואני רוצה להשקיף אותה לצורכי מס.

<צבי פרידמן: יש לנו הרבה הערות לגופו של עניין כשנקרא את החוק.

<צבי פרידמן: למשל למה רק בניינים?

<צבי פרידמן: למה אם יש לי מגרש ליד אותו בניין?

<צבי פרידמן: יש תחולות רטרואקטיביות בהצעה.

<צבי פרידמן: נדבר על-כך כשנגיע לפרטים.

<צבי פרידמן: יחד עם זה אני חושב שנכון יהיה לגנוז את ההצעה הזו ולהפעיל את התקנון של החברה שקופה.

<צבי פרידמן: תודה.

<ישי כהן: ישי כהן מלשכת רואי חשבון.

<ישי כהן: אני מצטרף לדעתו של צבי שככלל, לפני שנכנסים לרזולוציה של החוק הזה, הפעלת החברה השקופה הייתה פותרת את כל תכנוני המס שהצעת החוק הזו מתעתדת לפתור.

<ישי כהן: במיקרו, כשמדברים על הצעת החוק הזאת, תכנון המס הרלוונטי ביותר שעומד על השולחן זאת האפשרות להיכנס ולצאת ולזגזג כמו שרשות המסים אומרת ובצדק, בין חברה רגילה לחברת בית.

<ישי כהן: אם הייתה נסגרת האפשרות הזאת וזאת בלבד, הצעת החוק הזאת לא הייתה באה לעולם ואפשר היה לפתור רק את הבעיה הזאת ולא להרחיב את היריעה למספר מצבים שהם פשוט בלתי סבירים, בעיקר בתחום של נדל"ן.

<ישי כהן: המקרה הראשון שאני רוצה להתייחס אליו, חברה שרוכשת מגרש ומתעתדת לבנות עליו נדל"ן מניב בעוד ארבע שנים לכשיגיעו היתרי הבנייה וכשיתאפשר הנבת הכנסה.

<ישי כהן: חברה כזאת, מהיום הראשון לא רוצה לעשות זגזוגים, לא רוצה לעבור מחברה רגילה לבית.

<ישי כהן: רוצה לקום, לקנות מגרש ולבנות עליו בעוד שלוש שנים כשתסיים הבנייה, להפיק הכנסות.

<ישי כהן: בנוסח החוק הקיים, חברה כזאת לא תוכל להיחשב כבית.

<ישי כהן: זה עיוות שצריך לנסות ולפתור אותו.

<ישי כהן: דבר שני, עליו אני חושב שיש הסכמות, מצבים בהם מוכרים את הבניין ואחרי מספר שנים רוצים לקנות בניין חדש תחתיו.

<ישי כהן: אני לא מדבר על מצב של שחלוף והקלות המס שהיו בעבר, אלא מצב ששוכב מזומן שנה שנתיים, שלוש, עד שמתעתדים לקנות נכס חליפי.

<ישי כהן: התקופה הזאת, אין בניין בחברה, החברה עשויה להישרף מהגדרת חברת בית, התוצאה של זה היא שהיא לא תוכל לעולם להיחשב חברת בית, צריך למצוא פתרון גם לעניין הזה.

<ישי כהן: הנקודה השלישית היא נדל"ן בחו"ל.

<ישי כהן: כמו שאמר צבי, תאגידים שקופים קיימים בכל העולם, בעיקר לצד הנדל"ן.

<ישי כהן: אם לא נאפשר לחברה להשקיף גם במצב שהיא מחזיקה נדל"ן בחו"ל, ייווצרו פה עיוותי מס בין-לאומיים.

<ישי כהן: ישולם מס על-ידי היחיד בארצות-הברית והחברה בישראל לא תוכל להשקיף, למעט חוזה ספציפי שמדבר ב-LLC אבל במקומות אחרים בעולם עשוי להיווצר עיוות מיסויי ולכן צריך לאפשר נדל"ן בחו"ל.

<ישי כהן: נקודה אחרונה שאני רוצה לומר, זה הנושא של חברות החזקה.

<ישי כהן: גם בחברות החזקה, כאשר מדברים על חברת בית שלא מצליחה לקנות את הנכס עצמו, יש לה עוד נכס שהיא רוצה לקנות, היא לא יכולה לרכוש את הנכס עצמו, היא תיאלץ לרכוש מניות בחברת בית אחרת.

<ישי כהן: נוסח החוק כרגע שורף אותה מהגדרת חברת בית אוטומטית ברגע שהיא קונה חברת בית אחרת.

<ישי כהן: כאשר חברת בית מחזיקה בחברת בית, צריך לאפשר, להמשיך את קיומם של שתי הרמות.

<ישי כהן: לסיום, בנושא התחולה, אם יתאפשר הנושא של אחזקת נדל"ן בחו"ל וחברות ההחזקה, אז אין בעיה עם הוראות התחולה.

<ישי כהן: אבל אם אנחנו מדברים על מצב בו חברות הנדל"ן עם נדל"ן בחו"ל או חברות החזקה, ישללו מהגדרת חברת בית, מכניסת החוק לתוקף, שלהבנתי גם לא מספיק ברור מתי הוא נכנס לתוקף, המצב יהפוך חברות שהיום מוגדרות בחוק כבית והתנהגו כל השנים כבית ושילמו מס ברמת היחיד כבית, באחת, ב-2016 או 2017 מתי שהחוק ייכנס לתוקף, תישלל זכותן להיחשב חברת בית ואז הם נמצאות מוכות פעמיים, גם בשלב הרווחים הם שילמו מס כיחיד וגם בשלב מכירת הנכס, ישלמו מס כחברה ברמה דו שלבית.

<ירון גינדי: חלק גדול מההערות שהעיר נציג לשכת סוכני הביטוח, כבר הגענו להבנות עם רשות המסים.

<ירון גינדי: אנחנו עכשיו לא רואים את זה בכתוב, אבל יש את הנושא של שחלוף ויש את הנושא של חברה בפירוק ויש את הנושאים שאדוני העלה על השולחן.

<ירון גינדי: אבל אם נגע בדברים עצמם ונראה מה הם תקנו ומה מבין ההבנות ראו אור בכתובים נדע למה להתייחס.

משה גפני: מתי הגעתם להבנות עם רשות מסים?

משה גפני: לפני שזה עלה לקריאה ראשונה או אחרי?

<ירון גינדי: חלק מההבנות הגענו שקיימנו לפני שבועיים שלושה.

<ירון גינדי: חלק מהסוגיות העלינו אפילו אתמול לליאת והם באו לידי ביטוי בתשובות חיוביות שלה.

משה גפני: הבנות שהגעתם אליהם בכל הישיבות שישבתם מופיעות בכחול?

<ירון גינדי: לא, זאת הבעיה.

<צבי פרידמן: אבל ההבנות שהגעתם, הם לא עם לשכת רואי החשבון וגם לא עם הארגונים העסקיים.

<ירון גינדי: לשכת רואי חשבון.

<צבי פרידמן: אז לפחות לא עם הארגונים העסקיים.

<צבי פרידמן: גם לא עם לשכת רואי חשבון, עם כל הכבוד.

<צבי פרידמן: לוקחים את לשכת יועצי המס, הם מייצגים את כל הארגונים העסקיים.

<צבי פרידמן: על סמך מה?

<ירון גינדי: אתה רגיל לא לדבר על עובדות?

<ירון גינדי: ישבו לידי - - -

<צבי פרידמן: לפחות לא עם הארגונים העסקיים.

<ירון גינדי: ישב לידי נשיא לשכת רואה חשבון כל הישיבות והוא חלק מההבנות.

משה גפני: הוויכוח הזה הוא ויכוח שאני לא יוכל להיות שותף לו.

משה גפני: אני תמיד מבקש, בין אם זאת רשות המסים ובין אם גופים שלטוניים אחרים, אני מבקש לשבת לפני זה עם הארגונים ולהגיע להסכמות.

משה גפני: אני מבקש קודם כל כי אני חשוב שדיאלוג הוא דבר חשוב מכיוון שצריך לשמוע צד שני וצריך לנסות להגיע לפשרות.

משה גפני: דבר שני, אני רוצה שהדיון יהיה יותר יעיל.

משה גפני: אם מגיעים להבנות אז ממילא משנים בהסכמה את הדברים שיש.

משה גפני: אם הטענה שלך מר פרידמן, שאתה לא ישבת, תעיר את הערותיך מתי שנעבור על זה, הם יגידו את מה שהם הגיעו אתו להסכמה, יכול להיות שמה שהם הגיעו להסכמה ירצה גם אותך.

משה גפני: אם לא, אתה תעיר את ההערות שלך ונשמע אותם כאן.

משה גפני: מבחינתי זה לא טוב.

משה גפני: הייתי רוצה שתהיה בתוך העניין.

משה גפני: לא נגמור את זה היום, זה חוק גדול, נעבור סעיף סעיף ונשמע את ההערות.

<יוסי אלישע: יוסי אלישע לשכת עורכי הדין.

<יוסי אלישע: אני מתחבר להערות שהיו כאן, אנחנו כמובן מסכימים על מרביתן.

<יוסי אלישע: על חלק עיקרי מהן כבר קבלנו תשובה חיובית, בפרט לגבי מה שירון דיבר, אולי תכף גם נשמע התייחסות של רשות המסים לזה.

<יוסי אלישע: צריך להבין מה המטרה של ההשקפה של חברה וזה לכאורה חסר בחוק הזה.

<יוסי אלישע: זה הרציונל, מה התכלית של התיקון הזה.

<יוסי אלישע: הרי בסוף יש תכלית.

<יוסי אלישע: סיפר צבי שבכל העולם מקובל לעשות חברות שקופות.

<יוסי אלישע: זה כדי לאפשר לי כנישום לבחור או לעשות את הפעולה המשפטית הזאת בצורה ישירה ואז לשלם את המס באופן אישי, או לעשות אותה דרך חברה, להרחיק ממני את הסיכון המשפטי, הסיבה היא משפטית, אחזקת מבנים למשל או כל פעילות עסקית אחרת, אם יקרה משהו, אירוע שמצדיק תביעה, יתבעו את החברה ולא יתבעו את הבעלים.

<יוסי אלישע: זה הרעיון.

<יוסי אלישע: הרעיון הוא הרחקה שלה סיכונים המשפטיים.

<יוסי אלישע: אבל מי שירצה להרחיק את הסיכונים המשפטיים ועדיין לשלם מס ברמת היחיד יכול לעשות את זה.

<יוסי אלישע: זה המודל המקובל בכל העולם.

<יוסי אלישע: הסיבה היא סיבה משפטית אגב ולא מסויית.

<יוסי אלישע: צריך להבין את זה.

<יוסי אלישע: בגלל זה, לשכת רואי חשבון מתקשים להבין את הרציונל שלה תיקון.

<יוסי אלישע: אם הסעיף הוא סעיף היסטורי ארכאי שצריך לתקן אותו, אז אולי נתקן אותו, שהרציונל הזה משקיף על הכול וכן נאפר בניינים וכן נאפשר נדל"ן שרוכשים אותו ובונים לאחר מכן משום שהכול זה אותו רציונל.

<יוסי אלישע: אם אתה רוצה לאפשר לי פעילות, מה עניינך רק במבנה שקיים ובנוי ולא אם אני קונה קרקע ובונה עליה.

<יוסי אלישע: אם נקבל תשובה על זה, אולי נצליח גם ככה לגדר את ההערות באופן ספציפי.

<יוסי אלישע: מעבר לזה כמובן יש לנו הערות לגופו של עניין.

<יוסי אלישע: אני מציע שנתחיל לקרוא ונעיר אותן.

<צבי פרידמן: הערה קטנה ברשותך, אני רוצה להקריא חלק מדו"ח ועדת רבינוביץ', כך אומרת הוועדה: הוספת סוג חדש של חברה יגוון את אפשרויות ההתארגנות המבנית של גופים עסקיים ויתרום ליתר התייעלות בסקטור העסקי.

<צבי פרידמן: זאת אומרת שהחברה השקופה תתרום לצמיחת המשק, להתרוממות העסקית.

<צבי פרידמן: אז למה לעצור את זה?

<צבי פרידמן: לא ברור.

משה גפני: משה, אתה צריך להסביר לי.

משה גפני: יש שלושה חלקים: חברה שקופה, חברה משפחתית וחברת בית.

<משה אשר: ישנם עוד סוגים כמובן, אבל נגיע אליהם בהמשך.

משה גפני: הנוגעים לענייננו.

משה גפני: אני רוצה לדעת ממך, לא התקדמתם עם חברה שקופה.

<משה אשר: אפילו באנו עם הצעה רצינו לבטל אותה.

<שגית אפיק: אבל חזרתם בכם.

משה גפני: לא התקדמתם עם חברה שקופה, רציתם לבטל בסוף לא ביטלתם.

משה גפני: לא עשיתם תקנות.

משה גפני: שום דבר לא נעשה בעניין.

משה גפני: ב-2002 באתם לוועדת כספים ואמרתם שזה מה שיציל את כל תחלואי החברה ומכאן רשות המסים הופכת להיות גוף רציני.

משה גפני: יש חברה שקופה והכול בסדר.

משה גפני: כך זה מופיע בפרוטוקול למיטב זכרוני, ליצמן היה אז היושב-ראש.

<שגית אפיק: אגב, זה היה אז דחוף.

משה גפני: כמו תמיד.

משה גפני: זה מובנה ברשות המסים.

משה גפני: גם באגף התקציבים.

משה גפני: אחרי זה הגיע הנושא של חברה משפחתית, תקנתם את זה, כנראה כדי לעקוף את המגרעות של החברה השקופה.

משה גפני: תקנתם את זה בחוק ההסדרים ב-2013.

משה גפני: עכשיו מגיע הנושא הזה של חברת בית, שפוצל מחוק ההסדרים.

משה גפני: אני מבקש שתעשה לוועדה סדר בעניין.

משה גפני: אם לא צריך את החברה השקופה, אז תבטל אותה.

משה גפני: אם צריך אותה, אז תבטל את שני החוקים האלה.

משה גפני: תלביש את הכול על החברה השקופה.

<משה אשר: אפשר לבטל את החברה השקופה.

<משה אשר: אם אתה רוצה, נבטל.

משה גפני: אני לא יודע.

משה גפני: תסביר לי.

<שגית אפיק: תסביר את המונחים, מה זאת חברה שקופה?

<שגית אפיק: מה זאת חברת מעטים?

משה גפני: אני מבקש שתעשה סדר.

משה גפני: אני לא יכול אחרי שיש את כל המושגים האלה, להתעלם מהם בחקיקה.

משה גפני: זאת הייתה הטענה המרכזית של הארגונים כפי שהבנתי אותה.

<משה אשר: בפקודת מס הכנסה יש מספר הסדרים.

<משה אשר: אחד מהם מתייחס לחברת בית, שני לחברה שקופה, שלישי לאגודה שיתופית חקלאית, רביעי לשותפויות.

<משה אשר: יש מספר תאגידים שלמעשה לצורכי מס הם שקופים.

משה גפני: למה קוראים לזה שקופים?

<משה אשר: הם שקופים לצורכי מס.

<משה אשר: לא רואים אותם לצורי מס, אין מיסוי על החברה.

<משה אשר: בעלי המניות מתחייבים במס - - -

מיקי רוזנטל: זה עולה דרגה אחת למעלה.

משה גפני: לש"ס לא הייתה השפעה בחקיקה הזאת?

<משה אשר: לא שאנחנו יודעים.

מיקי רוזנטל: הם לקחו את זכויות היוצרים.

<משה אשר: בוועדה בשנת 2002 הייתה המלצה לעשות את החברה שקופה, אלא שהדברים האלה היו מותנים בחקיקה ואחרי זה, במחשבות נוספות בתוך רשות המסים, החלטנו לא לקדם את זה.

<משה אשר: לא רק שלא לקדם את זה, ב-2013 הבאנו הצעה לבטל את המודל של החברה השקופה, רק לסגור פרצות מס מכיוון שראינו שבסופו של דבר הרעיון הוא להשתמש בהטבות מס שיש לבעלי המניות והמשמעות היא ליהנות מהטבות מס ולהפחית את המס.

<משה אשר: לדוגמה, בן אדם שיש לו הפסדים בתיק האישי למעלה, נניח מספר שותפים, לאחד יש הפסדים ולאחד אין הפסדים.

<משה אשר: הם מקימים ישות חדשה, מקימים בה עסקים ומרוויחים שם.

<משה אשר: אם תגיד שהחברה הזאת שקופה, הרווחים שמתייחסים לזה שיש לו הפסדים לא ישלמו עליהם מסים, כי זה יוחס אליו וזה שאין לו את ההפסדים כן ישלם מסים.

<משה אשר: הפחתת המס הזאת בעיניים שלנו לא הייתה נכונה.

<משה אשר: היא קיימת במודלים שקיימים.

<משה אשר: לא רצינו להרחיב אותה מעבר לזה.

<משה אשר: לכן לא אפשרנו להרחיב את החברה השקופה.

<משה אשר: יחד עם זאת, אנחנו נמצאים היום במספר מודלים שגם בהם כשלעצמם יש תכנוני מס קשים.

<משה אשר: לכן באנו מודל מודל לתקן אותו כמו שהוא.

<משה אשר: לשמור על הסטטוס קוו שנוצר, חברת בית, חברה משפחתית, שותפויות, אגודה שיתופית חקלאית, לשמור, רק לתקן פרצות מס כדי שלא ישתמשו בדברים לרעה, מעבר לשקיפות הבסיסית שיש בהם.

<משה אשר: עם זה באנו.

<משה אשר: אגב, בחוק ההסדרים הקודם אמרנו גם שנבטל את החברה השקופה כדי שלא יהיו טענות מהסוג הזה.

<משה אשר: יש חוק, תקיימו אותו או תעשו תקנות.

<משה אשר: אמרנו לא יהיה חוק ולא תהיינה אמירות כאלה.

<משה אשר: אבל אז הלשכות אמרו, תשאירו את זה, אנחנו מתחייבים לא לבקש מכם לקיים את התקנות האלה, תשאירו את זה כי אולי מישהו ירצה לעשות בזה שימוש בעתיד.

<משה אשר: זה מה שעשינו.

<משה אשר: בחוק ההסדרים האחרון שהיה ב-2013, תקנו בחברה המשפחתית את פרצות המס.

<משה אשר: השארנו את הסעיף הלא מופעל של החברה השקופה ואמרנו שבהמשך יהיו עוד מודלים שנתקן אותם.

<משה אשר: היום אנחנו באים לחברת הבית, לתקן אותה.

<משה אשר: יש דברים ששמענו ברמה העניינית של חברת הבית, כחברת הבית, שכל רכושה ועסקיה הם בניינים שבבעלותה, לתת כל מיני הקלות כדי לחיות עם המציאות הקיימת בעולם הנדל"ן המניב.

<משה אשר: אבל לא התכוונו להרחיב את זה יותר כדי לא לשחוק את בסיס המס, כדי לא לקזז הפסדים איפה שלא צריך לקזז אותם.

<משה אשר: אם בן אדם, באופן עקרוני בחר להתאגד כחברה, שהיא ישות נפרדת, עם כל מגבלת האחריות שיש בה, אז שיתכבד וישלם מס גם באותה רמת ישות משפטית באופן כללי.

<משה אשר: מעבר לאותם מקרים ספציפיים שקיימים היום בפקודה, אותם אנחנו באים להסדיר.

<משה אשר: זה כל מה שבאנו לעשות.

<משה אשר: לקחת את זה ולהרחיב את זה מעבר לזה זאת לא המטרה.

<משה אשר: אם תעמדו על זה, אז נעמוד על זה שנמחק מספר החוקים את החברה השקופה.

משה גפני: אני עוד לא עומד על שום דבר.

<שגית אפיק: זה לא בכחול כרגע, הביטול של חברה שקופה.

<שגית אפיק: קבלתם את עמדתו של יושב-ראש הוועדה הקודם, חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

<משה אשר: אנחנו נאמנים לסיכום שהיה אז.

<משה אשר: אני אשמח להסביר מאוחר יותר את התנאים בתוך הסעיף.

<צבי פרידמן: אז הוועדה לא תאשר לכם את התיקון בחברת בית.

<צבי פרידמן: עם כל הכבוד, מה זה האיומים האלה?

משה גפני: איזה איומים?

<משה אשר: אנחנו לא מאיימים

<צבי פרידמן: שאם לא תסכימו אנחנו נבטל את החברה השקופה.

<צבי פרידמן: זה איום.

משה גפני: למה?

<צבי פרידמן: הוועדה צריכה לומר למנהל הרשות שלא נביא לכם את חברת הבית.

משה גפני: למה זה איום?

<צבי פרידמן: כך הוא אמר.

משה גפני: אתם לא רוצים לבטל את החברה השקופה?

<צבי פרידמן: לא.

<צבי פרידמן: מה פתאום.

<שגית אפיק: בכנסת הקודמת הם הבטיחו לוועדה שההסדר של חברה שקופה יישאר על כנו, למרות שהוא חסר שימוש כי אין תקנות.

<צבי פרידמן: אנחנו רוצים להפעיל את החברה השקופה.

<צבי פרידמן: הכנסת קבלה ברוב דעות את החברה השקופה.

<צבי פרידמן: למה לבטל אותה?

<צבי פרידמן: כולם מאוחדים בדעה הזאת.

משה גפני: יש עמדה לחברי הכנסת?

מיקי לוי: אם רשות המיסים רוצה לבטל את השקופה - - -

משה גפני: אני שואל כללית על החוק.

מיקי רוזנטל: אין בעיה עם החוק.

מיקי רוזנטל: בעיית התחולה זה הדבר היחיד שבעייתי.

מיקי לוי: לי אין בעיה עם החוק.

משה גפני: נתחיל עם ההקראה.

משה גפני: אני מבקש להקשיב כי אם היא תקריא ותסביר ולא תהיינה הערות, אנחנו רואים את זה כמאושר.

<ליאת גרבר: "הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 220), התשע"ו-2016.

<ליאת גרבר: 1.

<ליאת גרבר: במקום סעיף 64 לפקודת מס הכנסה (להלן-הפקודה), יבוא: 64 (א) בסעיף זה – "הכנסה חייבת" – לרבות שבח כמשמעותו בחוק מיסוי מקרקעין.

<ליאת גרבר: "זכות" – זכות בחבר בני אדם, כהגדרתה בסעיף 103.

<ליאת גרבר: "חברת בית" – חברת מעטים כמשמעותה בסעיף 76.

<ליאת גרבר: שמתקיימים בה כל אלה":

<יוסי אלישע: הנושא של חברת מעטים שכתבתם בתחילה, זה לא מסתדר עם הנושא של מספר בעלי מניות, המטרה היא בעצם לעניין פיזור השליטה.

<ליאת גרבר: "(1) מספר בעלי המניות בה אינו עולה על 20.

<ליאת גרבר: לעניין זה היה תגיד שקוף בעל מניות בחברה, יראו כל אחד מבעלי הזכויות בתאגיד השקוף כבעל מניות בחברה".

<ישי כהן: בעניין מספר בעלי המניות, אני חושב שזה צריך להגביל לרמה תשקיפית.

<ישי כהן: מה שמצריך תשקיף, 35 ולא 20.

משה גפני: אתם אומרים ש-20 זה לא בסדר, אתם רוצים 35.

משה גפני: אומר משה אשר שהם לא מסכימים.

משה גפני: הדבר הזה לא היה בדיון ביניכם?

משה גפני: זה משהו חדש?

<ישי כהן: חדש.

<יוסי אלישע: אני אסביר, בהגדרת חברת בית יש אפשרות של קרובים שמהווים ישות אחת.

<יוסי אלישע: ההגבלה של 20 תגביל גם את אותם קרובים.

<יוסי אלישע: אני לא יכול מספר קרובים לחשב אחד, 20 זה מגביל גם אם כולם בני משפחה אחת.

<יוסי אלישע: לכן או שתהיה תאמה להגדרה של אדם וקרובו, קרי שהם ייחשבו כאחד לעניין הזה, או שנרחיב את המספר.

<יוסי אלישע: 20 זה מעט מידי.

<שגית אפיק: רק בגלל הבעיה של קרוב או שיש עוד בעיות?

<צבי פרידמן: למה שותפויות אפשר 35 בלי תשקיף, עם זה חייב רשות המסים בטוב וחברת בית, שזו מעין שותפות כזאת, מגבילים רק ל-20? אין סיבה.

<משה אשר: יש בעיות תפעוליות.

<משה אשר: נניח שאתה עושה שומה לחברה או ביקורת לחברה וצריך לייחס אחרי זה את הכול ובכל פקיד שומה נמצא בעל מניות אחד, הפיזור מאוד גדול ויש עם זה בעיה.

משה גפני: אפשר להתפשר על זה?

<משה אשר: לא ראינו מקרים כאלה.

<משה אשר: נשמח לקבל מהם דוגמאות שצריך יותר מ-20.

משה גפני: אני מציע שתעשו את זה.

משה גפני: זה מקשה אם אין דוגמאות כאלה.

משה גפני: תביאו דוגמאות לרשות המסים.

משה גפני: אני מאשר את סעיף 1.

<קריאה: אמרנו שנראה דוגמאות.

משה גפני: חוץ מה-20, סעיף (1) אושר.

משה גפני: תגיד אם יש עם זה בעיה.

<ליאת גרבר: "(2) אין בין בעלי המניות בחברה תאגיד שקוף שיש באפשרותו לבחור בכל שנת מס את אופן המיסוי שלו".

<יוסי אלישע: לעניין הזה, בדברי ההסבר כתבתם LLC אני רוצה לשמוע אם באמת הכוונה, כי זאת שאלה פרשנית פה, זה לא לחברה משפחתית, אלא מה נשאר עוד חוץ מ-LLC, אגודה שיתופית?

<יוסי אלישע: מה הכוונה פה חוץ מ-LLC?

<יוסי אלישע: אם זה LLC אז נכתוב תאגיד שקוף זר.

<ליאת גרבר: בעיקרון אני חושבת שאתה צודק, אני אבדוק את זה.

<יוסי אלישע: השאלה אם הכוונה לתאגיד שקוף זר?

<יוסי אלישע: אם הכוונה היא כזאת, אז נכתוב מפורשות שמדובר בתאגיד זר.

<שגית אפיק: בדברי ההסבר אתם באמת מזכירים תאגיד זר וגם אנחנו שאלנו את עצמנו את השאלה.

<יוסי אלישע: זה גם לא הוגן ברמת הנישום.

<ליאת גרבר: אנחנו נבדוק את זה.

משה גפני: לא נסיים את החוק עכשיו, הדיון יימשך בישיבה הבאה.

משה גפני: אני מאוד מבקש שתשבו אתם שוב.

משה גפני: להגיע שיהיה יותר קל.

משה גפני: מה שלא יהיו הסכמות - נכריע.

משה גפני: אני מקבל את מה שאמר משה אשר אם לא תהיה דוגמה של חברה, בעלי מניות יותר מ-20, אז להקשות על רשות המסים, אין עניין, הוועדה לא תעשה את זה.

משה גפני: אם יש מקרה, יש צורך אמיתי תביאו אותו לוועדה.

<ליאת גרבר: "(3) החברה עוסקת רק בהחזקה במישרין של בנינים בישראל וכל נכסיה הם בניינים כאמור".

<יוסי אלישע: זה הסעיף המרכזי של כל ההערות שריכזנו, השאלה אם אנחנו בשלים עכשיו לנסח משהו?

משה גפני: תשבו אתם ותגיעו להסכמה.

משה גפני: הערתם את זה קודם.

<ירון גינדי: הגענו כבר להסכמות בחלק גדול ממה שדובר פה.

<צבי פרידמן: לאיזה הסכמות?

משה גפני: אני אקבל כל החלטה שתגיעו אליה.

משה גפני: אם לא תגיעו להחלטה אנחנו נצטרך להכריע.

משה גפני: פעמים זה יכול להיות אתכם ופעמים נגדכם.

משה גפני: אני מעדיף שתגיעו להסכמה.

משה גפני: זה לא חוק ששנוי במחלוקת.

משה גפני: לא חוק בעייתי?

משה גפני: חוץ מסעיף התחולה צריך שתגיעו להסכמות.

<ישי כהן: אז על הסעיף הזה אם אני מבין נכון אין הסכמה וצריך להגיע להסכמה.

משה גפני: אומר ירון שעל חלק יש הסכמה.

<ישי כהן: לא על הסעיף.

<ישי כהן: על מה שצריך לתקן בסעיף.

משה גפני: הסעיף לא אושר עד שאתם לא מסיימים את הדיון על זה.

משה גפני: אני מקווה שלא נצטרך להכריע בזה.

<צבי פרידמן: מי זה "אתם".

משה גפני: אתם זה הארגונים.

<צבי פרידמן: גם הארגונים העסקיים?

משה גפני: תעשו לי טובה, תיקחו אותו לישיבה.

מיקי לוי: לגבי הארגונים העסקיים, אני מציע לך לדבר עם לשכת עורכי הדין, לשכת רואי החשבון ולשכת יועצי המס, שלושת הלשכות המרכזיות שכבר סכמו אתם.

מיקי לוי: אתם מטילים עלינו עומס יתר גם כך.

מיקי לוי: אומר היושב-ראש שהוא לא רוצה לפסוק ביניכם.

<צבי פרידמן: עם כל הכבוד, יש ארגונים מקצועיים - - -

משה גפני: מר פרידמן, אתה איש חכם, הבנת מה שאני אומר.

משה גפני: תבואו להסכמה.

<ליאת גרבר: "(4) על החברה לא חל חוק לעידוד השקעות הון ואולם פרק שביעי 1 לחוק האמור יכול שיחול עליה.

<ליאת גרבר: (5) החברה ביקשה להיחשב כחברת בית, בהודעה שעליה חתמו כל בעלי מניותיה ושנמסרה לפקיד השומה בתוך שלושה חודשים מיום התאגדות החברה.

<ליאת גרבר: "רווחי חברת בית – רווחים שמקורם בהכנסה החייבת של חברת הבית בנות ההטבה, בתוספת הכנסתה הפטורה ממס, בניכוי הפסדים שנוצרו בחברת הבית בשנות ההטבה ובהפחתת המס החל על בעל המניה בשל ההכנסה, אם שולם על-ידי החברה והיא לא חייבה אותו בהתאם.

<ליאת גרבר: "שנות ההטבה" – שנות המס שבהן החברה היא חברת בית.

<ליאת גרבר: "תאגיד שקוף" – חבר בני אדם שהכנסתו מיוחסת לבעלי הזכויות בו".