ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 128, 2016-01-20 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בתאריך 20 בינואר 2016, י' בשבט תשע"ו.

יעקב מרגי: הנושא: "ההבדלים בשיטת הניקוד לשיבוץ להוראה בין המורים הערבים לבין המורים היהודים" של חבר הכנסת מסעוד גנאים והצעה שנייה של חבר הכנסת זוהיר בהלול ואותה הצעה זה גם כל של חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

יעקב מרגי: אתם רוצים לפתוח או שאני אתן לממ"ם לומר כמה נקודות?

יעקב מרגי: מה שתחליטו.

יעקב מרגי: חבר הכנסת המציע, דין קדימה יש לך.

מסעוד גנאים: בבקשה, לממ"ם.

מסעוד גנאים: גם אני מ"ם, מסעוד.

יעקב מרגי: אתה מ"ג ואני מ"י.

אחמד טיבי: סבח אל חיר.

חנין זועבי: סבח אל נור.

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: טוב, ברוך הבא.

יעקב מרגי: בבקשה.

<אסף וינינגר: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

<אסף וינינגר: מרכז המחקר והמידע של הכנסת נדרש לנושא הזה של שיבוץ מורים ערבים במערכת החינוך כבר מספר פעמים.

<אסף וינינגר: הנושא הזה עולה על סדר יומה של הכנסת ועל סדר יומה של הוועדה כמעט בכל אחת מהכנסות האחרונות.

<אסף וינינגר: בכנסת שעברה, בשנת 2014 - - -

יעקב מרגי: מה זה "שיטת הניקוד", למי שלא מבין?

<אסף וינינגר: אני בטוח שמשרד החינוך יידע להסביר את זה יותר טוב.

יעקב מרגי: טוב.

יעקב מרגי: תתקדם למסמך שלך.

<אסף וינינגר: במסמך שלנו ביקשנו להתייחס למספר המורים הערבים שמבקשים להשתבץ וזה לאור טענות שעלו במהלך השנים על מספר גבוה מאוד של מורים ערבים מובטלים, שאינם מועסקים בתחום ההוראה.

<אסף וינינגר: דיברו על 10,000 מורים ובמקרים מסוימים אפילו 14,000 מורים ערבים לא מועסקים, בעיקר מורות.

<אסף וינינגר: פנינו למשרד החינוך בבקשה לקבל נתונים.

<אסף וינינגר: ביקשנו נתונים על כמה מורים הגישו מועמדות בשנים 2011 עד 2014.

<אסף וינינגר: רצינו לראות את זה על טווח רחב של שנים.

<אסף וינינגר: הנתון שקיבלנו היה שבאותן שנים הגישו מועמדות כ-13,000 מורים ערבים שונים.

<אסף וינינגר: זאת אומרת שבכל שנה יכלו להגיש אותם מורים – אם מורה לא שובץ בשנה מסוימת, הוא יכול להגיש מועמדות בשנה שלאחר מכן.

<אסף וינינגר: אנחנו רצינו לראות את הנטו, מספר נפשות מוחלטות.

<אסף וינינגר: המספר הזה עמד על 13,000 מורים.

<אסף וינינגר: מתוכם ב-2014 מחצית היו משובצים במערכת החינוך.

<אסף וינינגר: זה הנתון שנמצא.

<אסף וינינגר: כלומר, 6,400 מהמועמדים לא היו משובצים באותו זמן במערכת החינוך.

<אסף וינינגר: נתון מעניין לשמוע זה שההערכה של משרד החינוך על פי בדיקה שהוא ערך הייתה ש-30% בערך מהמועמדים שלא שובצו היו מועסקים במסגרות הוראה אחרות.

<אסף וינינגר: השיבוץ במערכת החינוך הוא שיבוץ למשרות בבתי ספר יסודיים, בגני ילדים ובחטיבות הביניים אבל לא בחטיבות העליונות שם הבעלות היא של הרשויות המקומיות ואחרות, ובגני הילדים גם יש בעלויות אחרות.

<אסף וינינגר: זאת אומרת, 30% מאותן 6,400, לפי בדיקה שערך משרד החינוך, הועסקו במסגרות הוראה אחרות.

<אסף וינינגר: בסופו של דבר נשארנו עם בערך 4,500 מורים ערבים שלא הועסקו באותו זמן בתחום ההוראה.

<אסף וינינגר: בדקנו דברים נוספים במסמך.

<אסף וינינגר: אחד הדברים המעניינים שמצאנו היה מספר המועמדים לשיבוץ לפי תחומי ההוראה הנבחרים.

<אסף וינינגר: מצאנו שמבין המועמדים שלא שובצו, תחומי ההוראה וההכשרה המרכזיים שלהם היו חינוך מיוחד, חינוך לגיל הרך - - -

יעקב מרגי: תמיד הבטן הרכה חוטפת.

מסעוד גנאים: נכון, שם העודף.

<אסף וינינגר: חינוך מיוחד, חינוך לגיל הרך, ערבית – אלה התחומים המרכזיים.

<אסף וינינגר: המסמך הזה לא הונח כאן אבל מי שרוצה ימצא אותו באינטרנט נגיש וזמין.

חנין זועבי: אבל גם אלה ששובצו, מסעוד, זה גם בתחום של חינוך מיוחד.

חנין זועבי: אלו ששובצו ואלו שלא שובצו.

מסעוד גנאים: שם אני יודע שיש הרבה עודף.

מסעוד גנאים: אני לא יודע כמה השנה היו על כמה משרות.

מסעוד גנאים: בוקר טוב כולם.

מסעוד גנאים: זו לא פעם ראשונה שאנו נדרשים לעניין של שיבוץ המורים הערבים במערכת החינוך אבל הוספתי לדיון את ההשוואה משום שלדיון שני חלקים: חלק ראשון בקשר לשיבוץ כפי שהזכיר חברי מהממ"ם, על המספרים וכמה מורים, אבל החלק העיקרי הוא על השיטה עצמה, מהות השיטה של הניקוד.

מסעוד גנאים: חשבתי להשוואה לחינוך היהודי, חיפשתי באתר משרד החינוך אבל לא מצאתי.

מסעוד גנאים: על השיבוץ במגזר הערבי מצאתי את הדפים האלה מפורטים מאוד בנקודות ובמספרים, על סמך מה ומה הקריטריונים ופירוט של מי מועבר, אם הוא משובץ, אם הוא חלקית באופן מפורט מאוד.

מסעוד גנאים: בקשר לחינוך היהודי לא מצאתי.

מסעוד גנאים: כשהתקשרתי לאבו עומר, מר עבדאללה חטיב, הוא מר לי שאולי אני גם לא אמצא מפני ששם המנהל הוא שמחליט, המנהל מראיין והוא מחליט וזהו.

מסעוד גנאים: אין את כל העניין של הניקוד והקריטריונים וכל הדברים האלה.

מסעוד גנאים: אולי הדבר נובע מזה שבמגזר הערבי יש עודף, יש הרבה מורים, יש הרבה מועמדים ושם יש מחסור.

מסעוד גנאים: אבל להשוואה רציתי ללמוד מה אפשר לעשות כדי להשביח את השיטה של הניקוד.

מסעוד גנאים: השיטה של הניקוד, קראתי את כולה וכולנו מכירים אותה, היא מסתמכת על 5 קריטריונים: הוותק, דרגת השכלה, הצטיינות, מקום מגורים, מבחן בקיאות בשפה ערבית, עברית ואנגלית.

מסעוד גנאים: אלה חמשת העקרונות או הקריטריונים.

מסעוד גנאים: לכל קריטריון יש פירוט של כמה נקודות.

מסעוד גנאים: המטרה של הניקוד היא לדרג את המורים, הכוונה איפה התור שלו, האם הוא ראשון, שני, שלישי.

מסעוד גנאים: יש הרבה פעמים שהשיטה עושה לא טוב עם מורים ותיקים או סיימו מוקדם בגלל כמה דברים: אחד, יש מסלול מצוינים, התלמיד במסלול הזה נותנים לו 3,000-2,000 נקודות כדי שיעקוף את כולם ויהיה הראשון.

מסעוד גנאים: עניין שני, יש אי התאמה.

מסעוד גנאים: למשל, כאשר במבחן בערבית, שהמטרה שלו היא גם דירוג, נותנים מ-8 עד 15.

מסעוד גנאים: 15 נותנים גם שיש לו לדוקטורט.

מסעוד גנאים: איך אפשר להשוות בין מי שישב במבחן שעה או שעתיים ומקבל 15 נקודות, לבין מי שלמד כמה שנים ומקבל אותן נקודות.

מסעוד גנאים: אני רוצה לשמוע על השיטה משום שיש הרבה תלונות עליה.

מסעוד גנאים: אני חושב שאני לא מתלונן על השיטה או על אחרת.

מסעוד גנאים: אני חושב רק על הכללים.

מסעוד גנאים: הכוונה שלי: צריך שקיפות, צריך צדק וצריך גם איזון בין איכות המורים.

מסעוד גנאים: גם אנחנו רוצים את המורים הטובים, אבל גם רוצים להתגבר על עניין האבטלה.

מסעוד גנאים: אי אפשר שמורה יחכה 10 שנים בתור בגלל שכל פעם איזה מצטיין, איזה מצוין, עוקף אותו והוא יוצא לפנסיה עוד כמה זמן והוא לא הגיע למשרה.

יעקב מרגי: משרד החינוך, אני חושב ששמענו את הבסיס לדיון ומיד אתן לכם להשיב.

יעקב מרגי: אם כבר נוגעים בסוגיה, כבר תנו לנו את הנתונים: כמה מורים יש במגזר, כמה מועמדים שלא שובצו, כמה בוגרים יש לנו בהוראה כל שנה שמגישים מועמדות.

יעקב מרגי: אני רוצה לראות את המגמות וכמובן להתייחס לשיטת הניקוד האם היא נבחנה.

יעקב מרגי: אדם שקיבל ניקוד, כל שנה הוא נכנס עוד פעם למדידה?

יעקב מרגי: זה כמו ריקוד הורה, צעד קדימה, שתיים אחורה יכול להיות לו הוא כל הזמן יכול למצוא את עצמו כך.

יעקב מרגי: לכן השאלות נשאלות כאן ואין ספק, צריך להביא מצד אחד, כפי שאמר מסעוד, את המורים הטובים ביותר למערכת ומצד שני צריך לתת לאותם מורים שלא התקבלו את החושה שהמערכת מתנהלת בשקיפות, ביושר, ללא לחצים.

יעקב מרגי: כי תסכול מביא לדברים שאף אחד לא רוצה לחשוב עליהם.

יעקב מרגי: תתייחסו מכל ההיבטים לסוגיה הזו.

יעקב מרגי: בבקשה, מי מדבר?

<סוניה פרץ: אני מנהלת אגף כוח אדם בהוראה במשרד החינוך.

<סוניה פרץ: קודם כל, יש לנו נוהל כללי שהוא מרכז את כל המגזרים.

יעקב מרגי: תתייחסי לזה למה יש נוהל למגזר ולא ליהודים.

<סוניה פרץ: נכון.

<סוניה פרץ: אני מחילה עם זה.

<סוניה פרץ: יש לנו נוהל שיבוץ, יש לנו כללים לשיבוץ עובדי הוראה במערכת, יש לנו קדימויות, למשל, מורים קבועים קודמים למורים חדשים.

<סוניה פרץ: אנחנו קודם כל מחויבים למורים קבועים.

<סוניה פרץ: אנחנו מחויבים מתוקף הסכמים קיבוציים להשלים משרות של מורים שעובדים בחלקיות משרה, אנחנו מחויבים לקלוט מורים בעלי השכלה והסמכה להוראה וזה נוהל כללי.

<סוניה פרץ: בעניין המגזר הערבי, בגלל המאפיינים המיוחדים של המגזר, קודם כל אנחנו במקום בעייתי מאוד בהיבט הזה שהיקף הביקוש להוראה הוא הרבה –הרבה-הרבה יותר גדול מההיצע הקיים.

<סוניה פרץ: כלומר, יש תקנים לבתי ספר וגם עכשיו כשהתקן הדיפרנציאלי מוסיף תקנים לבתי הספר במגזר הערבי בגלל שהוא נותן עדיפות על פי מצב סוציו-אקונומי, עדיין אנחנו במצב שבשנה שעברה היו משהו כמו 12,000 מבקשי עבודה, כשבפועל אפשריות השיבוץ שלנו בתקנים פנויים נעים בין 30% ל-40% מהיקף המורים.

מסעוד גנאים: אפילו לא 50%.

<סוניה פרץ: אני מקווה שכתוצאה מהגידול בתקנים - - -

יעקב מרגי: כשאת אומרת 12,000 את כוללת את הקיימים?

<סוניה פרץ: בסך הכול מבקשים עבודה מדי שנה משהו כמו 18,000.

יעקב מרגי: אני רוצה לחדד - - -

<אסף וינינגר: לא רק בוגרים חדשים.

יעקב מרגי: כשאת אומרת מבקשי עבודה, כל שנה יש 18,000 חדשים שלא מועסקים?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אז מה ההגדרה של מבקשי העבודה?

יעקב מרגי: מיהם 18,000 האלה?

<סוניה פרץ: יש לנו 3 קבוצות.

<סוניה פרץ: הקבוצה הראשונה הם המורים הקבועים במערכת.

יעקב מרגי: והם נכללים ב-18,000?

<סוניה פרץ: הם נכללים.

חנין זועבי: את מדברת על ערבים ויהודים או רק על ערבים?

מסעוד גנאים: אבל למה שייכלל?

מסעוד גנאים: כמורה לשעבר, שלחתי שיבוץ עד שנתיים.

מסעוד גנאים: בשנה השלישית הייתה לי קביעות.

מסעוד גנאים: אחרי זה אני לא ממלא טופס שיבוץ.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: תן לה להסביר.

<סוניה פרץ: יש מורים קבועים במערכת שעובדים במחוז הדרום והם מבקשים לעבור חזרה לצפון.

<סוניה פרץ: ברגע שהם לא מוצאים עבודה במחוזות הצפון, המרכז וחיפה, שם יש לנו בעיקר את הבעיה, הם עוברים ללמד בדרום.

יעקב מרגי: איפה שיש מחסור.

<סוניה פרץ: בדיוק.

<סוניה פרץ: הם מקבלים שם קביעות ואז מבקשים לחזור חזרה למחוז הצפון.

<סוניה פרץ: יש לנו קבוצה כזאת, בסביבות 3,000 מורים.

<סוניה פרץ: יש לנו קבוצה של מורים שעובדים בחלקיות משרה ומבקשים להגדיל את המשרה שלהם.

<סוניה פרץ: אז יש לנו עוד קבוצה של 3,000 מורים.

<סוניה פרץ: יש לנו את המורים שאינם במערכת החינוך, מבקשי העבודה, 12,500 מורים שמבקשים לעבוד.

<סוניה פרץ: כמו שאמרתי, אנחנו קודם כל נותנים עדיפות למורים הקבועים ולמורים שמבקשים את הרחבת המשרה שלהם.

<סוניה פרץ: זה לא נוהל שמיוחד למגזר הערבי, זה נוהל כללי בכל המערכת.

<סוניה פרץ: אחר כך, כשיש תקנים פנויים, לפי התקן הפנוי של בית הספר אנחנו קולטים את המורים החדשים.

<סוניה פרץ: אין ספק שיש פה בעיה רצינית מכיוון שבאמת יש לנו מבקשים הרבה מעבר לתקן שמאפשר לבית הספר לקלוט.

<סוניה פרץ: יש לנו יותר מבקשים.

<סוניה פרץ: בגלל המצב הזה ובגלל, כמו שאמרתם, המטרה המרכזית שלנו היא לקלוט את המורים האיכותיים ביותר מקרב הקיימים במטרה לקדם ולהשביח את המערכת, אז יש לנו שיטה שנותנת לכל מועמד ניקוד.

<סוניה פרץ: כמו שצוין קודם ועבדאללה ירחיב, הניקוד מתבסס על מספר פרמטרים.

<סוניה פרץ: בשלוש השנים האחרונות המועמד מגיד את הבקשה בצורה מקוונת, הוא מגיש את הבקשה באינטרנט.

<סוניה פרץ: מדי שנה אנחנו מפרסמים פחות או יותר את הנוהל בתחילת פברואר.

<סוניה פרץ: ההגשה מתאפשרת מאמצע פברואר עד אמצע מרץ.

<סוניה פרץ: מגישים בקשה מקוונת ובאיזשהו שלב המועמד רואה את המקום שלו בתור.

<סוניה פרץ: זה בשקיפות מלאה, הוא יודע בדיוק איפה הוא בתור - - -

מסעוד גנאים: הוא יודע גם מה הניקוד שלו.

<סוניה פרץ: הוא יודע און ליין בכל רגע נתון - - -

מסעוד גנאים: אבל הוא גם רוצה לדעת מי לפניו ומי אחריו כדי שיידע שאף אחד לא עקף אותו.

<סוניה פרץ: אלה נתונים – יש פה צנעת הפרט.

<סוניה פרץ: למרות שאנשים יודעים, יש פה צנעת הפרט.

<סוניה פרץ: אבל אנחנו בדרך כלל - - -

יעקב מרגי: אבל עומדת לו הזכות מכוח חוק.

יעקב מרגי: עומדת לו הזכות להגיש שאילתה לשר, למנכ"ל, לשאול שאלה סתמית: אבקש לדעת אם בשנת הלימודים תשע"ו התקבל למערכת מורה שהוא מתחת לניקוד הזה והזה.

<סוניה פרץ: מותר לו.

יעקב מרגי: אני לא מאמין שוועדה כזו תעז להוציא מתחת ידה - - -

מסעוד גנאים: היו מקרים שהגיעו עד לבית משפט.

<סוניה פרץ: אני יכולה לציין בסיפוק – יושבת אתנו עורכת הדין נסרין חורי מהלשכה המשפטית – שכל - - -

מסעוד גנאים: רק רגע.

מסעוד גנאים: זו נקודה חשובה, אנחנו נדרשים לה.

מסעוד גנאים: מורה שחושש, חושד, שמישהו עקף אותו שלא בצדק – איפה הוא מערער בדרגה ראשונה?

<סוניה פרץ: הוא יכול לערער במחוז.

<סוניה פרץ: יושב לצדי מר זיאד מג'אדלה, נציג הסתדרות המורים.

<סוניה פרץ: אני חייבת להגיד שהנוהל הזה נכתב בשיתוף עם הסתדרות המורים.

<סוניה פרץ: מדי שנה אנחנו עושים הפקת לקחים וכותבים יחד את הנוהל, מעירים את ההערות.

<סוניה פרץ: סיכמנו עם הסתדרות המורים ועם יושב-ראש הסתדרות המורים, מר יוסי וסרמן, שבקיץ נעשה מפגשים שבועיים עם נציגי הסתדרות המורים לגבי פניות של עובדי הוראה כדי לבדוק אם יש בזה משהו.

<סוניה פרץ: חשוב לי להגיד שוועדות השיבוץ יושבות נטולות אינטרסים.

<סוניה פרץ: הן מסתכלות על המורה, על המיקום שלו בתור.

<סוניה פרץ: למעשה לא צריך ועדת שיבוץ כי המחשב יכול להגיד שבבית ספר מסוים מחפשים מורה למתמטיקה, רואים מי המורה למתמטיקה עם הניקוד הכי גבוה ומשבצים אותו.

<סוניה פרץ: ככה זה עובד.

<סוניה פרץ: אני יכולה להגיד שבשנים האחרונות כמעט 99% מהעתירות לבתי המשפט על השיבוץ נדחות מכיוון שאנחנו באמת יכולים להראות שאנחנו באמת משבצים אך ורק על פי השיטה.

<סוניה פרץ: אנחנו לא סוטים ממנה מילימטר ימינה ולא מילימטר שמאלה.

<סוניה פרץ: אנחנו משבצים באמת לפי הניקוד שיש לעובד ההוראה.

<סוניה פרץ: תמיד יש לנו מה לשפר, לכן אנחנו מסתכלים תמיד על מה היו התלונות בבתי המשפט.

<סוניה פרץ: האם יש משהו מתוך התלונות בבתי המשפט שמחייב אותנו לחשוב אחרת על הכללים, לנסח אותם אחרת ואנחנו - - -

יעקב מרגי: במגזר היהודי יש עודף מועמדויות מול שיבוצים?

חנין זועבי: יש מחסור.

<סוניה פרץ: המחסור הוא במקצועות מסוימים או באזורים מסוימים אבל אין לנו בעיה של - - -

יעקב מרגי: ענית לי.

יעקב מרגי: לכן נדרשתם לשיטת ניקוד מדוקדקת.

יעקב מרגי: אני חושב שככל שהנוהל יותר מחודד – הוא יותר - - -

<סוניה פרץ: הנוהל הזה גם נועד למנוע שיבוצים מאינטרסים שהם לא מהעניין.

יעקב מרגי: מה לעשות?

יעקב מרגי: כולנו חיים באותה - - -

<סוניה פרץ: זו הסיבה שאנחנו מנהלים את הנוהל הזה.

<סוניה פרץ: אני רוצה שעבדאללה קצת ירחיב לגבי השיטה של הניקוד.

יעקב מרגי: אני רוצה להגיד לך שהלוואי שבחינוך החרדי היה נוהל ניקוד.

יוסף ג'בארין: יש בעיה כזו בחינוך החרדי?

יעקב מרגי: בטח.

יוסף ג'בארין: של העדר שיבוץ?

יעקב מרגי: אני אענה לך.

יעקב מרגי: אלו סימפטומים כמעט זהים.

יעקב מרגי: המקצוע מועדף בגלל – אתם לא אוהבים שאני אומר מסורת.

יעקב מרגי: לא יעזור לכם כלום – מסורת, תפיסה, תגדירו את זה איך שאתם רוצים.

יעקב מרגי: אני לא בא ממקום של שיפוטיות.

יעקב מרגי: נכון שהמסורת לא מחייבת, יש קיבעון מחשבתי.

יעקב מרגי: אצלנו החרדים מקצוע ברירת המחדל הראשון בהשכלה על-תיכונית הוא הוראה, חינוך.

יעקב מרגי: כנ"ל גם פה היה במגזר הערבי.

יעקב מרגי: לכן אני אומר לך שהלוואי – שיתפסו אותי בלשוני, לא אכפת לי – הלוואי שהמחוז החרדי יוציא שיטת ניקוד כזו.

יוסף ג'בארין: כבוד היו"ר, שיטת הניקוד הזאת הייתה אחרי עתירה לבג"ץ.

יוסף ג'בארין: אז תעתרו לבג"ץ, אולי יסייע לכם.

יעקב מרגי: אין לי כלות וחתנים ובנים ומועמדים להוראה בחינוך החרדי.

חנין זועבי: אפשר לשאול כמה שאלות?

יעקב מרגי: סוניה, סיימת?

<סוניה פרץ: כן.

יעקב מרגי: אנחנו ניתן לחברי הכנסת.

יעקב מרגי: נעשה את זה לסירוגין.

יעקב מרגי: חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.

חנין זועבי: אני חושבת בכל זאת שהשיטה טובה.

חנין זועבי: היא שיטה אפקטיבית, צודקת.

חנין זועבי: אולי אפשר להתווכח על הקריטריונים, אבל יש לי כמה הצעות או שאלות:

חנין זועבי: האם יש אפשרות שתגידו לקבוצה מסוימת שבגלל הקריטריונים היא רחוקה מלהתקבל למערכת ובשביל שהיא תתחיל כבר לחפש אלטרנטיבות, לא כל שנה וכל שנה, 7 ו-8 שנים.

חנין זועבי: בזמן ההמתנה הם אולי מאבדים מסלולים אחרים שיוכלו להתאים להם יותר.

חנין זועבי: אז תגידו מלכתחילה לחלק שהם רחוקים מהקריטריונים, שאתם מציעים להם לחפש הסבה, משרה אחרת.

חנין זועבי: שכחתי להגיד שיש בעיה, לא למחלקה שלכם של כוח אדם, אלא בעיה של אסטרטגיה, בעיה אסטרטגית של משרד החינוך.

חנין זועבי: אין ראייה אסטרטגית איך לשלוט ולאזן בין הביקוש לבין ההיצע.

יעקב מרגי: ברפואה הם יודעים לעשות את זה טוב.

חנין זועבי: כן, הם יודעים במקצועות אחרים.

חנין זועבי: אז זו לא בעיה של מחלקת החינוך.

חנין זועבי: אנחנו צריכים להתווכח על אסטרטגיה.

חנין זועבי: אתם צריכים לקבוע שאנחנו צריכים איקס ולכן אנחנו שולטים גם במכללות, באפשרות הקליטה של המכללות ושל המסלולים באוניברסיטה ומלכתחילה אנחנו אומרים שאנחנו לא מאפשרים למערכת של ההשכלה הגבוהה ולסטודנטים הכוון לימודי שעבדאללה ידבר עליו, כלומר זו ראייה אסטרטגית.

חנין זועבי: אבל למיקרו: קודם כל, אתם בכוח אדם תגידו לקבוצה מסוימת שהם רחוקים מלהתקבל.

חנין זועבי: זה אבסורד לחכות שנים ולכן תתחילו עכשיו לחפש אלטרנטיבה.

חנין זועבי: ככה אני חושבת שאולי תרחיקו ח=מחצית מאלה שעומדים ומחכים שנה אחרי שנה.

חנין זועבי: הצעה שניה: אומדן של המתנה.

חנין זועבי: אתם לא רק תגידו למועמד כן אן לא.

חנין זועבי: תתנו לו איזשהו אומדן של המתנה ככה שגם הוא יכול להחליט.

חנין זועבי: בקריטריונים שלך, אומדן ההמתנה שלך הוא 3 שנים, 4שנים, 5 שנים.

יעקב מרגי: היה אופטימי, אמרו לו 4 שנים.

יעקב מרגי: בוא שמע שבסוף השנה סיימו במחזור של חינוך והוראה עוד 4,000.

יעקב מרגי: את יודעת מה קרה לאופטימיות שלו?

חנין זועבי: הם יודעים.

חנין זועבי: יש להם אומדן, אדוני היושב-ראש, כל שנה כמה כי זו לא מדיניות שמתחלפת שנה אחרי שנה.

חנין זועבי: השיטה השלישית: הייתה תכנית של קליטת מורים לבתי ספר יהודיים אבל היא לא הייתה יעילה .

חנין זועבי: לא הייתה מחויבות אמתית אולי מצד משד החינוך.

חנין זועבי: אז עוד פעם לחזור ולדרוש לקלוט מורים ערבים בבתי הספר היהודיים.

חנין זועבי: לבסוף, מה שדיבר עליו מסעוד וגם היושב-ראש, אפשרות של שקיפות מי לפני.

חנין זועבי: אני רוצה לדעת האם יש אפשרות של שקיפות כזאת?

חנין זועבי: תודה.

יעקב מרגי: לפחות אם לא שמית בגלל צנעת הפרט, כמותית.

<סוניה פרץ: את מקומו בתור הוא יודע.

מסעוד גנאים: אני כמציע אוסיף רק דבר אחד.

מסעוד גנאים: הנושא פה הוא שיבוץ של מורים.

מסעוד גנאים: אולי גם העניין של המנהלים משום שגם שם אני חושב שאפשר לשפר את הבחירה.

מסעוד גנאים: זה משהו אחר, אבל אם יש משהו - - -

יעקב מרגי: זה פצע פתוח שצריך לטפל בו.

מסעוד גנאים: נכון.

מסעוד גנאים: אם יש משהו להתייחס משום שזה גם חשוב מאוד לפי דעתי.

יעקב מרגי: זיאד מג'אדלה, ההגדרה שלך היא יו"ר המחלקה לתכנון ותיאום בהסתדרות המורים.

יעקב מרגי: אני שמח שהסתדרות המורים נמצאת אתנו בדיונים.

יעקב מרגי: לאט-לאט היא תגיע לקצב של נציגי מועצות התלמידים שמשתתפים אתנו – הם עוברים אתכם.

יעקב מרגי: תעביר את זה הלאה.

יעקב מרגי: אני תמיד נוזף באלה שבאים פעם בשלושה חודשים לפה.

<זיאד מג'אדלה: תודה רבה לך, בוקר טוב לכולם.

<זיאד מג'אדלה: אני מאוד שמח ע עצם קיום הישיבה הזאת ואני מודה גם לחברי הכנסת שיזמו, חבר הכנסת מסעוד גנאים ואחרים.

<זיאד מג'אדלה: הנושא מאוד חשוב והבעיה מאוד מורכבת אבל פשוט מאוד אין שום דרך אחרת מלבד שיטת הניקוד.

<זיאד מג'אדלה: לא הכול ורוד ולא הכול מצוין אבל אני יכול להגיד ולהעיד שהשיטה טובה מאוד ומשנה לשנה השיטה והקריטריונים עוברים הפקת לקחים, התייחסויות ושיפורים.

<זיאד מג'אדלה: אם נחזור כמה שנים אחורה, היינו רואים דברים מסמרי שיער שמאות מורים ומורות בחופשת הקיץ היו עומדים בפתחם של רכזי הפיקוח הערבי במחוזות - -

מסעוד גנאים: אני הייתי אחד מאלה.

<זיאד מג'אדלה: - - בכדי שיידע איפה התור שלו.

<זיאד מג'אדלה: עומדים שעות על גבי שעות בתור.

<זיאד מג'אדלה: לפני 4 שנים בנצרת הקימו מאהל בחום שם.

יוסף ג'בארין: התור היה בחוץ.

<זיאד מג'אדלה: לשמחתי, בשנים האחרונות, כמובן בהשתתפותנו ולאור בקשה שלנו בשנת 2011-2010 שהנושא יהיה מקוון, אין לנו המראות האלה שמורים עומדים בפתחם של רכזי פיקוח.

<זיאד מג'אדלה: כל מורה יושב בבית שלו, יודע איפה המקום שלו, מה הניקוד שלו ועל מה נקבע הניקוד.

<זיאד מג'אדלה: נכון, יש מה לתקן ולשפר ואנחנו עדיין בוויכוח עם משרד החינוך, אפילו החוזר שאמור לצאת באמצע פברואר לקראת שנת הלימודים תשע"ז, עוד לא סגרנו בו את כל הדברים מאחר ואנחנו מפיקים לקחים ממה שהיה בעבר.

יעקב מרגי: אל תעצבן אותי על החוזר הזה שאתם תוקעים.

<זיאד מג'אדלה: זה לא נתקע.

יעקב מרגי: תקעתם אותו.

יעקב מרגי: עזוב.

<זיאד מג'אדלה: אז לכן אין שיטה אחרת.

<זיאד מג'אדלה: אפילו היום, מזה שלוש שנים יש לנו ועדות שיבוץ לשיבוצים ולהשלמות משרות אין מנהל בית ספר ואין מפקח שיכול למנות, כמו שהיה לפני ולא רכז פיקוח.

<זיאד מג'אדלה: כל מורה, סליחה, כל בית ספר, מגיש את הבקשות שלו, בקשות ממוחשבות, מקוונות, למפקחים ומעבירים את זה לוועדת השיבוץ אני אפילו יכול להעיד על זה שהמורה מקבל הודעה על השיבוץ שלו, על השלמת משרתו, לפני שהמנהל או לפני שהמפקח ידע על זה.

<זיאד מג'אדלה: הוא מקבל את זה טלפונית וגם אינטרנטית.

<זיאד מג'אדלה: אבל היות - - -

יעקב מרגי: זיאד תן לי את הקטע.

יעקב מרגי: איך זה מתנהל שמענו.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת מה באיזה רמות אתם מקיימים את התיאום ביניכם באיזה עניינים באיזה נקודות.

יעקב מרגי: פה אני צריך את - - -

<זיאד מג'אדלה: - - - נשוב לחוזר של השיבוצים - - - השונות הנוספות כמעט בכל הנקודות.

<זיאד מג'אדלה: כמעט בכל הנקודות, ועדיין יש בינינו כמה נקודות מחלוקת לקראת החוזר הבא, שעדיין לא הגענו להסכמה ואני מקווה שבשבוע הקרוב נגיע להסכמות בכדי שהחוזר יצא בזמן למורים, לאינטרנט, ולכל השאר.

<זיאד מג'אדלה: עכשיו התייחסות לשתי נקודות שהעלה פה מסעוד גנאים וחבר כנסת - - -

יעקב מרגי: לסיכום.

<זיאד מג'אדלה: נכון שמשרד החינוך משקיע במורים המצוינים, ונותנים להם תוספת ניקוד וכולנו רוצים את זה וכולנו רוצים את המורים המצוינים במערכת - - -

יוסף ג'בארין: המצוינים לפי התוצאות?

<זיאד מג'אדלה: לפי התוצאות.

<זיאד מג'אדלה: אבל אני אומר לא בהכרח כל סטודנט מצטיין הוא גם מורה מצוין.

<זיאד מג'אדלה: שנית, אם אנחנו רוצים לקלוט את המצוינים האלה, ולתת להם עדיפות ואנחנו השקענו בהם ומשרד החינוך משלם עבורם שכר לימוד גם.

<זיאד מג'אדלה: הם לומדים בחינם על חשבון משרד החינוך.

<זיאד מג'אדלה: אני אומר שצריך לבוא ולבדוק איפה אנחנו צריכים אותם בכדי שהם לא יקדימו מורים אחרים מהאזור שלהם.

<זיאד מג'אדלה: נבוא ונקבע את הקריטריון שהמורים האלה שאנחנו צריכים אותם באזורים מסוימים, ששם אנחנו צריכים אותם.

<זיאד מג'אדלה: ואז המורה הזה שסיים במסלול של המצוינים הוא לא תהיה לו קדימות על פני מורה אחר בישוב שלו.

<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שאני לא צריך את המורה הזה בסכנין או בעראבה או בכבול.

<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שאני צריך אותו במקום אחר.

<זיאד מג'אדלה: ואז אני לא נותן לו הקדמה על תושב עראבה סכנין וכבול.

<זיאד מג'אדלה: זה אחד.

<זיאד מג'אדלה: שנית, בקשר לקליטת המורים.

<זיאד מג'אדלה: הבעיה היא מאוד גדולה ומורכבת.

<זיאד מג'אדלה: היות ובאמת באמת והיקף המוצע הוא הרבה הרבה פחות מהמבוקש.

<זיאד מג'אדלה: ופה הבעיה צריכה להיפתר – אני חושב שיכול להיות שזה צריך להיות דיון אחר – לא רק על ידי משרד החינוך אלא על ידי ועדה בין משרדית בראשות נציג של האוצר.

<זיאד מג'אדלה: לבניית כיתות במגזר הערבי מה שיש שם מחסור.

<זיאד מג'אדלה: לתת יותר מכסות פנסיה : המכסה מגיעה ל – 1,250 מכסות פנסיה בשנה כללית.

<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שהמועצה צריכה לבוא לתת 1,600 מכסות ומתוכם צריך לתת 500 למגזר הערבי.

<זיאד מג'אדלה: קליטת מורים במגזר היהודי: הייתה תכנית של השר: 500 מורים ב-5 שנים, אבל מה זה 100 לשנה?

<זיאד מג'אדלה: אולי פה צריך להגדיל את המספר הזה להגדיל את המורים למתמטיקה, מדעים ואנגלית.

<זיאד מג'אדלה: יש מורים כאלה והם מצוינים והם מרוצים שם.

<זיאד מג'אדלה: בין היתר, גם להקים ועדה בראשות נציג של האוצר להכוון להסבה מקצועית.

<זיאד מג'אדלה: לאלפי אקדמאים מהמכללות.

<זיאד מג'אדלה: בזה בינתיים אני מסתפק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: יש לי שאלה ואחר כך נשמע את עבדאללה כי זה מתקשר לדברים שאמר זיאד.

יוסף ג'בארין: סוניה, יש לך הערכה לגבי התוכנית הדיפרנציאלית, כמה תקנים - - -

<סוניה פרץ: אני רוצה רקע להגיד משהו לגבי מה שזיאד אמר לגבי מכסות פרישה.

<סוניה פרץ: אני יכולה לעדכן שאנחנו קיבלנו כבר את מכסת הפרישה לקראת השנה הנוכחית כשהאוצר מראש נתן לנו את המכסה הוא שריין לנו - -

מסעוד גנאים: הייתה לי שאילתה לשר האוצר - - -

יעקב מרגי: רגע תן לה, תן לה.

יעקב מרגי: התחלת לומר שהאוצר דווקא - - -

<סוניה פרץ: - - שריין לנו 25% מהמכסה לטובת המגזר הערבי.

יעקב מרגי: כמה הם מתוך - - -

<סוניה פרץ: זה יוצא 350 תקנים.

יעקב מרגי: באחוזים, מתוך כלל כוח ההוראה?

<סוניה פרץ: אני מעריכה שמשהו כמו 20%.

<סוניה פרץ: אנחנו בעצם התבקשנו לתת עדיפות.

<סוניה פרץ: עכשיו אני חייבת לומר משהו לגבי העניין הזה - - -

יעקב מרגי: יש הענות, פרישה, אני שואל?

יעקב מרגי: אני יודע שמעמד המורה במיוחד באוכלוסיות הבוגרות הוא מעמד – השאלה אם יש רצון לפרוש?

<סוניה פרץ: אז אני יכולה להגיד שאם אני משווה לשנה הזאת, אז מתוך אחוזי הפרישה פרשו 18% מקרב המגזר הערבי.

<סוניה פרץ: פרישה מוקדמת היא פרישה שאדם מבקש אותה מרצון.

<סוניה פרץ: אני מקווה שנעמוד ביעד שקבע לנו האוצר - - -

מסעוד גנאים: יש לי הצעת חוק ביום רביעי הבא שזה 25 שנים.

מסעוד גנאים: אתם תומכים אבל האוצר לא תומך.

<סוניה פרץ: תראה, 25 שנים אתה יכול להגיע למצב שבו עובד הוראה בן 45 יפרוש בגיל 45 או 46.

<סוניה פרץ: זה - - -

יעקב מרגי: גם בצבא - - -

מסעוד גנאים: זה בסדר תני לו ללכת למקום אחר, לרענן את המערכת ושהוא לא בסוף יצא ביגון מהמערכת.

יעקב מרגי: גרעון אקטוארי אדוני.

יעקב מרגי: גרעון אקטוארי, בוא לא נפתח פה דיון על הפנסיה זה כבר דיון כלכלי.

חנין זועבי: זה חלק, אדוני היושב-ראש.

מסעוד גנאים: אני מוכן להתפשר עם האוצר על 30 גם.

מסעוד גנאים: אבל הם לא רוצים לעגן את זה בחוק.

יעקב מרגי: עבדאללה, בבקשה.

חנין זועבי: אבל זה חלק, סליחה, עבדאללה ואדוני היושב-ראש.

חנין זועבי: זה חלק מהנקודות שאנחנו חוזרים ומעלים אותם על תנאי פרישה מוקדמים.

חנין זועבי: הם עידוד

יעקב מרגי: עידוד פרישה .

יעקב מרגי: ב-25% יהיה עידוד.

<סוניה פרץ: לא, לתנאים יש שני מרכיבים.

יעקב מרגי: בסדר.

יעקב מרגי: בבקשה עבדאללה חטיב.

<עבדאללה חטיב: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני לא רוצה לחזור על מה שאמרה סוניה אבל רוצה להגיד מספר דברים.

<עבדאללה חטיב: קודם כל אין ספק שהדיון הזה הוא דיון חשוב מאוד, והחשיבות שלו הוא הנושא של איכות ההוראה ויציבות ההוראה וזה המפתח לשיפור הישגים בלימודים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: אין ספק שהנושאים גם שהועלו על ידי חברי הכנסת הערביים וגם על ידי הניקוד של מבחן הבקיאות או על ידי הנושא של בחינת המכסות שהעלתה חנין והנושא של אומדן המתנה, אלה הם סוגיות שאנחנו צריכים לבחון אותם לעומק.

<עבדאללה חטיב: אדוני היושב-ראש, לפני שנתיים, נתבקשנו לכתוב נייר עמדה לשר החינוך בנושא של שיטת הניקוד וגם בנושא של שיבוץ מורים במגזר הערבי, כאשר במסגרת אותו נייר עמדה – אין שום בעיה להעביר את נייר העמדה לכנסת ולחברי הכנסת – נתבקשנו לבדוק 4 סוגיות עיקריות.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה: האם קיימת הצדקה לנוהל נפרד לשיבוץ מורים במגזר הערבי אשר יתווה ויארגן את הנושא של קליטת מורים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: זו הייתה השאל הראשונה.

<עבדאללה חטיב: השאלה השנייה שבחנו אותה היא גם עלתה במסגרת ההצעות של חברי הכנסת: האם הקריטריונים שמובאים במסגרת הנוהל מנבאים ומבטיחים איכות הוראה?

<עבדאללה חטיב: יכול להיות שהמורה הזה מצוין אבל אין לו כישורים לעמוד בפני כיתה.

<עבדאללה חטיב: פה אנחנו מדברים על נושא של התאמה לתפקיד או התאמה להוראה כפי שהעלתה חנין.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית שנתבקשנו לבדוק היא האם מתן סמכות למנהלי בתי ספר בבחירת המורים תשפר את המורים הטובים?

<עבדאללה חטיב: הסוגיה הרביעית שבחנו היא האם משרד החינוך מספק שירות נאות למועמדים להוראה וגם נותן להם שקיפות בכל מה שקשור לשיבוץ מועמדים להוראה במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: אלה ארבע הסוגיות המרכזיות שהתבקשנו לבחון.

<עבדאללה חטיב: כתבנו מסמך על זה - - -

יוסף ג'בארין: "אנחנו" זה צוות משרד החינוך?

<עבדאללה חטיב: זה לא צוות משרד החינוך, חבר הכנסת ג'בארין, זה גם אנשי אקדמיה.

<עבדאללה חטיב: אני גם עשיתי מפגש עם מנהלים, עשינו מפגש עם מפקחים ועשינו גם מפגש באוניברסיטת בחיפה וביקשנו שם שולחן עגול על מנת לבדוק האם קיימת הצדקה לנוהל והאם הקריטריונים אכן מנבאים איכות הוראה.

חנין זועבי: אז אנחנו רוצים שתשלח לנו - - -

<עבדאללה חטיב: בשמחה רבה.

יוסף ג'בארין: מתי זה היה?

<עבדאללה חטיב: זה היה לפני שנתיים.

<עבדאללה חטיב: גם מצאנו במסגרת אותו נייר שיש תמימות דעים בקרב האוכלוסייה הערבית שיש להמשיך באותה שיטת ניקוד אשר עונה על שני דברים מרכזיים: הסוגיה הראשונה היא הנושא של ההיצע הרב שעולה על הביקוש ומה שאמרה סוניה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 12,000 בקשות שיבוץ.

<עבדאללה חטיב: לא כל המורים שמגישים בקשות שיבוץ, אדוני היושב-ראש וגם חברי הכנסת, הם מורים חדשים.

<עבדאללה חטיב: יש כאלה שעובדים במסגרת בתי ספר תיכוניים והם מגישים גם בקשות לעבודה במסגרת משרד החינוך ויש גם מורים שעובדים במסגרת - - -

יעקב מרגי: זה בשוליים.

יעקב מרגי: כשמדברים על 18,000, וסוניה פירטה, תוריד את ה-6,000 – זה 3,000 ועוד 3,000, בוא נאמר 12,000, אתה יכול לקחת עוד 1,500-1,000 על מה שאתה מצביע.

יעקב מרגי: אלא אם כן תבוא ותגיד לי: אל תדאג, רובם מועסקים במשרות הוראה במקומות אחרים.

<עבדאללה חטיב: לפי הנתונים שקיימים בידינו, אדוני היושב-ראש, כ-4,000 מועמדים לא מועסקים בכלל - - -

יעקב מרגי: מתוך ה-12,000?

יעקב מרגי: ו-8,000 מה עושים?

<עבדאללה חטיב: הם מועסקים או עלי ידי בעלויות או בבתי ספר תיכוניים או במסגרת משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: במשרד החינוך אמרנו שאנחנו קולטים כ-32 עד 35 אחוז מהמועמדים להוראה במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: אין שספק שעקב קשיי התעסוקה של אקדמאים ערביים, חלק רב מהאקדמאים הערביים פונים לחינוך ואני חושב שצריכה להיות תכנית לקלוט אקדמאים ערביים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רואים שחלק מהאקדמאים הערביים שסיימו במשפטים, שסיימו ברוקחות, שסיימו בכלכלה, באים ועושים הסבה מקצועית במסגרת משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: הנושא של הניקוד: אין ספק, אדוני היושב-ראש, שאנחנו כל שנה מנסים לשפר את הפרמטרים אשר מנבאים איכות הוראה.

<עבדאללה חטיב: מה שעולה פה על ידי חברי הכנסת הערביים בנושא של הניקוד שניתן עבור מבחן הבקיאות בשפה ה ערבית או עבור הצטיינות או עבור תואר, הוא נושא שגם ניתן לבדיקה ואין שום בעיה ליזום דיון עם חברי הכנסת הערביים ועם כל גוף שתרצו על מנת לבחון את אותן נקודות שניתנו לכל פרמטר.

<עבדאללה חטיב: אין ספק שזה נושא שאנחנו רוצים לקדם אותו ולהגיע למצב שאנחנו בוחרים את המורים הטובים ביותר במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: לפני כחודש יזמנו מחקר דרך לשכת המדען הראשי, מחקר שהמשרד מוביל אותו.

<עבדאללה חטיב: אנחנו פרסמנו אותו במסגרת קול קורא.

<עבדאללה חטיב: הגישו בקשות כל מיני אוניברסיטאות ואקדמיות.

<עבדאללה חטיב: המטרה של המחקר היא בחינת קודם כל, את שיטת הניקוד וגם את בחינת הקריטריונים.

<עבדאללה חטיב: פרופסור עמי ולנסקי הוא שהוביל את המחקר הזה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו בתהליך של הקמת מרכז הערכה שיבחן את המורים אשר מגישים בקשות לעבודה במסגרת משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: אני לא רוצה להתחייב שבמסגרת השנה הקרובה אנחנו נוכל להקים את מרכז ההערכה, אבל יכול להגיד שתוך שנתיים יוקם מרכז הערכה במימון המשרד שגם ייבחן את הנושא של איכות ההוראה.

<עבדאללה חטיב: הנושא של בחינת המכסות:

<עבדאללה חטיב: אני יושב במסגרת ועדה שיושבת גם אצל אייל וגם אצלנו ואנחנו מנסים לעשות שני דברים: קודם כל, לצמצם את היקף ההכשרה במסגרת המכללות הערביות.

<עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שבכל שנה מגישים כ-1,750 מורים חדשים, אלה שמסיימים באוניברסיטאות ואלה שמסיימים במסגרת משרד החינוך, בקשות לעבודה כאשר הצורך במורים חדשים שיש להם שנה אחת אחת שלו ותק הוא פחות מזה.

<עבדאללה חטיב: לכן, בנושא של בחינת המקצועות, המשרד מצמצם את המכסות במסגרת המכללות הערביות.

<עבדאללה חטיב: לפי הודעת השר אנחנו גם רוצים להקים מכללה אקדמית למקצועות נדרשים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: הנושא של אומדן המתנה - - -

יעקב מרגי: ראיתי מול השיבוץ לעומת המועמדות שלא היה מקצוע שהיה באפס או במינוס – בכולם היה עודף.

יעקב מרגי: גם אם תעביר, אז מקסימום תוריד מחינוך מיוחד למתמטיקה ויגדל הפער במתמטיקה.

יעקב מרגי: לא ראיתי מקצוע אחד שיש בו פער.

<עבדאללה חטיב: במקצועות האומנויות, למשל כל מה שקשור למוזיקה ולאומנות, זה מקצוע נדרש.

<עבדאללה חטיב: כל מה שקשור לנושא של חינוך גופני זה מקצוע נדרש ואין לנו מועמדים לתחומים האלה.

<עבדאללה חטיב: אם אתה תבקש היום מורים לאומנויות ומורים למוזיקה, לא תמצא בחינוך הערבי, אבל אם אתה תבקש מורה לחנוך מיוחד או מורה לגיל הרך, אתה יכול למצוא עודפים רבים.

<עבדאללה חטיב: לפי התכנון של המשרד, אנחנו ב-3 השנים הקרובות, עם היישום המלא של התקצוב הדיפרנציאלי, אנחנו נוכל לקלוט כ-4,000 מורים חדשים.

יעקב מרגי: תתייחס לעוד נקודה קשה: אולי הגיע הזמן שהמשרד ידביק את הפערים בהשלמת תקנים וכיתות במגזר הערבי?

יעקב מרגי: אני אקרא לכם בסיכום לעשות את זה.

<עבדאללה חטיב: במסגר התקצוב הדיפרנציאלי, אדוני היושב-ראש, ייקלטו כ-4,000 מורים.

יוסף ג'בארין: בסוף ה-5 שנים?

<עבדאללה חטיב: אנחנו כבר בשנה השלישית.

<עבדאללה חטיב: עוד שנתיים נקבל גם תוספת גדול של שעות לחנוך העברי.

<עבדאללה חטיב: בסוף התהליך ייקלטו כ-4,000 מורים חדשים במגזר הערבי.

יוסף ג'בארין: אבל זה מצריך כיתות.

<עבדאללה חטיב: זה מצריך כיתות.

<עבדאללה חטיב: אנחנו עכשיו בתהליך של בניית תכנית חומש לפעילות במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: חנין נפגשה עם תמיר ואנחנו עכשיו במסגרת התכנון האסטרטגי גם מנסים לבנות תכנית חומש - - -

יעקב מרגי: מה?

יעקב מרגי: חנין נפגשה עם תמיר בן משה?

<עבדאללה חטיב: כן.

יעקב מרגי: אני מנסה כבר חודש וחצי ולא הצלחתי.

<עבדאללה חטיב: היא נפגשה אתו בסוגיות הקשורות למגזר הערבי.

יוסף ג'בארין: הוא היה בסיור.

יעקב מרגי: ביום ראשון הוא אצלי בישיבה.

יעקב מרגי: אני אפרגן לו שהוא פגש אותך ואני אעקוץ אותו על זה.

חנין זועבי: אתה צריך לתמוך בעבודה שלי.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית, אדוני היושב-ראש, היא הנושא של הסבה מקצועית.

יוסף ג'בארין: רגע, עבדאללה, לגבי תכנית חומש לבניית כיתות, אמרנו 4,000 מורים – יש הערכה כמה כיתות חדשות כדי לענות על הצרכים שעולים מהתקצוב הדיפרנציאלי?

יוסף ג'בארין: מה ההערכה?

<עבדאללה חטיב: אני יכול להבטיח של שאין שום יישוב ערבי או רשות מקומית ערבית שהגישה בקשה לבינוי והייתה בעדיפות א', כלומר מבחינת קרקע, מבחינת המסמכים, ואנחנו לא תקצבנו אותה.

<עבדאללה חטיב: דווקא בסוף השנה נותרה לנו ייתרת תקציב ואנחנו התחלנו לפנות - - -

יוסף ג'בארין: אתה מתפרץ כאן לדלת פתוחה.

יוסף ג'בארין: היה לנו דיון על זה.

יוסף ג'בארין: יש לנו נתונים על תקציב שלא אושר, נכון?

יעקב מרגי: אני לא מדבר על בינוי, אתה יודע למה?

יוסף ג'בארין: סליחה, כבוד היושב-ראש, אם לא יהיו כיתות, אתה מבין, זה - - -

יעקב מרגי: בוודאי שצריך לעשו.

יעקב מרגי: אני לא אתן לך לברוח למקומות הקלים.

יעקב מרגי: אני עדיין נוגע בתקינה.

יעקב מרגי: משרדי ממשלה לא אוהבים את המילה תקינה, האוצר לא אוהב.

יעקב מרגי: תקינה מחייבת.

יעקב מרגי: היום, הפער בשנתונים מול תקנים וכיתות, התפיפות במגזר הערבי גדולה יותר?

יוסף ג'בארין: בוודאי.

יעקב מרגי: גדולה יותר.

יעקב מרגי: אז יהיה מקום לעוד מורים.

יעקב מרגי: גם נרוויח חינוך טוב יותר, נרוויח את רווחת התלמיד ורווחת המורה ובכל הפרמטרים נרוויח.

יעקב מרגי: נכון, צריך להזיז מבנים ישנים ויבילים על הדרך, לבנות בתי ספר חדשים.

יעקב מרגי: אני מדבר על ריווח.

<עבדאללה חטיב: אדוני היושב-ראש, אין ספק שהנושא שאתה מציג אותו הוא נושא חשוב מאוד.

<עבדאללה חטיב: המשרד גם מחויב למצוא פתרונות של המגזר הערבי בכל מה שקשור לבינוי.

יעקב מרגי: תודה.

<עבדאללה חטיב: בנושא של הסבה מקצועית, מה שאמרה חנין, התחלנו בהסבת אקדמאים ערבים בתחום ההוראה למקצועות נדרשים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו בקשר עכשיו עם "צופן".

<עבדאללה חטיב: ביקשנו מהם, גם בסיוע משרד ראש הממשלה, לקחת את כל הבוגרים שסיימו ביולוגיה, כימיה, פיזיקה ומתמטיקה ולעשות להם הסבה אינטנסיבית תוך תקופה של 6 חודשים ולהעביר אותם למקומות שיש בהם אופקי תעסוקה.

יעקב מרגי: זה עובד? יש היענות?

<עבדאללה חטיב: זה עובד.

<עבדאללה חטיב: התחלנו - - -

חנין זועבי: מתי התחילו?

<עבדאללה חטיב: התחלנו בשנה שעברה פיילוט עם קבוצה של כ-30 מורים למקצועות נדרשים.

<עבדאללה חטיב: הם שולבו במסגרת מפעלים, הם שולבו גם במפעלי הייטק.

<עבדאללה חטיב: לפני שבועיים הייתה ישיבה אצל מנכ"לית המשרד עם "צופן".

<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להרחיב את זה ולקלוט כמה שיותר אקדמאים ערבים שיש להם הכשרה בתחומים האלה.

יעקב מרגי: תנו להם תמריצים.

יעקב מרגי: אל תכניסו אותם למערכת עם 4,500 שקל.

חנין זועבי: עם 60 מ-900 - - -

<עבדאללה חטיב: הנושא של מורים ערבים במסגרת בתי ספר יהודים, לפי הנתונים היום כבר עברנו 220 מורים.

<עבדאללה חטיב: יש מחסומים ויש בעיות בדרך, אנחנו מנסים להתגבר.

<עבדאללה חטיב: התכנית היא לשלב 500 מורים מהמגזר הערבי במסגרת בתי ספר במגזר היהודי.

<עבדאללה חטיב: אין ספק שהנושאים שהועלו הם חשובים מאוד.

<עבדאללה חטיב: אנחנו ניקח אותם ונשמח גם לקיים ישיבות מקצועיות - - -

מסעוד גנאים: בקשר להכוון המקצועי או חינוך לקריירה שזה - - -

<עבדאללה חטיב: הנושא של ההכוון המקצועי, אנחנו הרחבנו אותו השנה לכל בתי הספר הערביים באמצעות המל"ג בשותפות עם הרשות לפיתוח כלכלי.

<עבדאללה חטיב: עכשיו אנחנו מפעילים תכנית של הכוונה בכל בתי הספר התיכונים הערביים על חשבון המשרד ועל חשבון המל"ג, כאשר המטרה היא להציג בפני בוגרי התיכון במגזר הערבי ובפני התיכוניסטים את המקצועות הנדרשים.

<עבדאללה חטיב: בנוסף, אנחנו גם נותנים מלגות למקצועות הנדרשים: למקצועות הנדסה, למקצועות של ניהול עסקים, למקצועות של כלכלה.

<עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו מממנים שכר לימוד מלא באמצעות מלגת "אירתקא" – אנחנו מעבירים תקציב למל"ג והוא מחלק את התקציב לאותם מקצועות נדרשים.

יעקב מרגי: יוסף, בבקשה.

יעקב מרגי: ד"ר יוסף ג'בארין, חבר הכנסת.

יוסף ג'בארין: תודה לכבוד היושב-ראש, האמת שיהיה מנהג מעניין אם נסכים אולי פעם בחודש נשב עם נציגי משרד החינוך ונוכל לעקוב - - -

יעקב מרגי: הם יושבים אתנו כל יום.

יעקב מרגי: נמאס להם לראות אותי.

יוסף ג'בארין: אני אומר את זה דווקא בנימה חיובית.

יעקב מרגי: יש דמויות במשרד החינוך שבכנות אני חפץ שיבואו.

יעקב מרגי: אני מכבד את אלה שמגיעים אבל יש שמתחבאים, אני לא יודע, או שפוחדים ממני או – אני לא אצביע עליהם, הנציגה שלהם נמצאת פה, זה בסדר.

יעקב מרגי: נציגה שלה.

יוסף ג'בארין: אני אומר את זה בנימה חיובית, כי במיוחד כשאנחנו משוחחים אוף רקורקד על הנושאים הללו, אנחנו מוצאים שאנחנו מסכימים על הרבה דברים.

יוסף ג'בארין: לכן אנחנו מרגישים שרוצים להיות שותפים בתהליך החשיבה איך משנים ואיך מקדמים את הנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: אני שמח להגיד לך שגם אנחנו, שלושת חברי ועדת החינוך, מפתחים יחסי עבודה טובים.

יוסף ג'בארין: הראייה היא שחנין פוגשת את תמיר ואתה לא מצליח.

יוסף ג'בארין: זה רק סימן - - -

יעקב מרגי: תאמין לי, לו רציתי, הוא היה פה, איך אומרים אצלנו, בשמאל ימין.

יעקב מרגי: אבל לא רציתי.

יוסף ג'בארין: אבל הוא היה כמה פעמים.

יעקב מרגי: יש הבדל בין פגישת עבודה - - -

יוסף ג'בארין: בנימה חיובית זו, גם עם עבדאללה, גם העבודה עם כמאל ועכשיו נסרין פעם ראשונה שאולי אני רואה אותה כאן, אני מקווה שבאמת נצליח לקדם - - -

יעקב מרגי: היא לפחות באה - - -

יוסף ג'בארין: אז אתה אחראי להעמיד אותם - - -

<יהודית גידלי: בכנסת הנוכחית - - -

יעקב מרגי: עזבו את נסרין.

יעקב מרגי: קדימה.

יוסף ג'בארין: אין ספק שיש קושי.

יוסף ג'בארין: אני כל הזמן מקבל פניות ותהיות וכדומה.

יוסף ג'בארין: יש לי תחושה שאולי הגיע הזמן להציע שנקים ועדה מקצועית.

יוסף ג'בארין: לכן שאלתי מתי עשיתם את ההערכה הזו.

יוסף ג'בארין: אני חושב שצורך, כבוד היושב-ראש, לחשוב שתקום ועדה מקצועית לבחון את הסוגיה הזו.

יוסף ג'בארין: יש לנו אלפי מורים ערבים, זה מתקשר גם להעדר אופציות תעסוקה, זה מתקשר להעדר הכוונה, זה מתקשר כפי שראית למחסור בכיתות עוד מעט – יש שעות לימוד, יכול להיות שאין מספיק כיתות.

יוסף ג'בארין: אבל זה גם מתקשר לעבודה של המכללות להכשרת מורים: קיים היצע רחב.

יוסף ג'בארין: אנחנו אולי מספיק טובים אבל לא מספיק כדי לראות את כלל התמונה.

יוסף ג'בארין: לכן אני מסכים עם זיאד שיכול להיות שצריך הסתכלות בין-משרדית.

יוסף ג'בארין: שגם משרד החינוך, גם משרד האוצר וגם משרד הפנים בענייני בינוי כיתות יעבדו עודה של חודשיים-שלושה, ילמדו מקרוב את הנושא ויציעו לנו, גם לעבדאללה וגם לי, לאן ללכת עם המצב הזה.

יוסף ג'בארין: רק לפני שבוע היה לנו דיון בוועדת החוקה על ייצוג של אקדמאים ערביים בשירות המדינה.

יוסף ג'בארין: בשירות המדינה אנחנו עדיין בסביבות ה-9.5%.

יוסף ג'בארין: אם היו מעלים את זה רק אחוז או שניים, זה היה קולט מאות אקדמאים ערביים.

יוסף ג'בארין: לכן צריכה להיות הסתכלות יותר רחבה ובאמת ועדה בין-משרדית שתיתן המלצות לכל הגורמים המעורבים איך להתקדם עם זה.

יוסף ג'בארין: קשה לי להחליט עכשיו מה יותר עדיף, מצוינות או בחינה בערבית וכדומה, לא נוכל להיכנס לזה.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שוועדה מקצועית תוכל לבחון גם את הסוגיה הזו.

יוסף ג'בארין: אבל יש תחושה, ואני אומר לך את זה עבדאללה, שהזמן שעבר מאז שהם סיימו ועד היום, אני מדבר על מורים שמדברים על 6-5 שנים.

יוסף ג'בארין: זה מספר קיצוני של שנים.

יוסף ג'בארין: גם אם מועסקים, אתה יודע, הם מועסקים לפי שעה אצל גורם פרטי והם מועסקים רק שעות ספורות או בעמותות.

יעקב מרגי: או שהוא נוסע ל-6 יישובים כדי - - -

יוסף ג'בארין: לדעתי צריך לתת משקל גם למתי שהם סיימו כי כל שנה שעוברת מבלי שהם נקלטים, זה מוסיף לתסכול שלהם ולתחושה שמשהו לא הוגן קורה בתוך המערכת.

יוסף ג'בארין: כנראה, גם לפי בדיקה לא מעמיקה שעשיתי, בכל זאת עדיין יש בעיות.

יוסף ג'בארין: אני וחושב ששיטת הניקוד כעיקרון היא שיטה טובה כדי להבטיח אובייקטיביות אבל כנראה שעד היום מפקחים, מנהלי בית ספר, מצלחיחם למצוא דרכים איך בכל זאת לעקוף את השיטות הללו.

יוסף ג'בארין: ספרו לי על מפקח או מנהל בית ספר שמודיעים לו על שעות שהוא קיבל, אז הוא ממתין עד שיגיע תור של מישהו שהוא מעוניין בו או מישהי.

יוסף ג'בארין: צריך להיות עם יד על הדופק.

יוסף ג'בארין: למשל קובעים שמי שלא מנצל עד לתאריך הזה, אז מעבירים לאחר.

יוסף ג'בארין: יש שיטות איך לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שגם ארגון המורים יכולים ליזום מהלך ולשמוע מהמורים איפה קיימות בעיות ועדיין פוגעות באובייקטיביות של השיטה ואז לפגוש את משרד החינוך ולדבר על כך.

יוסף ג'בארין: אנחנו מעלים כל הזמן את הדרישה הזו.

יוסף ג'בארין: אם אתם אומרים שאין מחסור בבתי ספר יהודיים, הרי במקומות מסוימים - - -

יעקב מרגי: זה לא שאין מחסור.

יעקב מרגי: אני אסביר לך - - -

יוסף ג'בארין: אבל זה לא כמו אצלנו.

יעקב מרגי: יש עודף הכשרה, אבל חלקם מלכתחילה לא באים להוראה.

יעקב מרגי: יש נתונים שאומרים שכ-30% מוצאים את עצמם בזה, ויש מקצועות שבהם חסרים גם במגזר היהודי.

יעקב מרגי: אבל זה לא דומה בשיעורים ובגודל למה שיש במגזר הערבי.

יעקב מרגי: אבל אם אתה שואל אותי, צריך לעודד מעבר של מורים מהמגזר הערבי למגזר - - -

יוסף ג'בארין: נכון, בהחלט.

יוסף ג'בארין: חשוב לנו מאוד שנשתף פעולה להבטיח את יישום התכנית הדיפרנציאלית.

יוסף ג'בארין: היא יכולה להגביר את שעות הלימוד, היא יכולה להגביר את הכיתות, אבל אסף שכתב את המסמך על הבנייה חייך שהכול מכוסה.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שתיאורטית כן, אבל יודעים שיש בעיות עם קרקע וכדומה.

יוסף ג'בארין: זה מחייב הסתכלות יותר רחבה.

יוסף ג'בארין: אם לא יהיו מספיק כיתות, זה יכול לתקוע לנו את התכנית הדיפרנציאלית ולכן חשוב שתהיה מילה ברורה שהיא אכן מיושמת במלואה.

יוסף ג'בארין: תגיד לי אם אני טועה.

יוסף ג'בארין: אני מבין שהרוב המוחץ של התקצוב הדיפרנציאלי הולך למוסדות חינוך ערביים?

<עבדאללה חטיב: מדובר על כ-150,000 שעות בסך הכול.

יוסף ג'בארין: נכון.

יעקב מרגי: מטבע הדברים, לפי הדירוג הסוציו-אקונומי.

יוסף ג'בארין: נכון.

יוסף ג'בארין: לזה אני מצפה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לשמוע את זה.

יוסף ג'בארין: אני אשמח אם תהיה הצהרה כזו כי לפי הנתונים שאני מצליח לקבל, אני לא מקבל תמונה מאוד ברורה שאכן הרוב המוחץ, נגיד יותר מ-80-70 אחוז הולך לבתי הספר הערביים, למרות שככה אני מצפה, כמו כבוד היושב-ראש.

יעקב מרגי: אני מכיר מתמטיקה אחת, לא מכיר הרבה שיטות במתמטיקה.

יוסף ג'בארין: גם אני.

יוסף ג'בארין: נושא שאשמח לדבר עליו: היום בכפר קרע בית ספר יסודי שובת בפעם הנייה ברציפות.

יוסף ג'בארין: אני לא מצליח להבין את הבעיה.

יוסף ג'בארין: אני מבין שיום הלימודים מתחיל בשעה 07:30 – אם אני טועה, תתקנו אותי –אם מנהלי בית הספר לא רוצים לפתוח ב-07:30 אלא רק ב-07:45, אז חבל שמשרד החינוך לא כופה את זה כי זה היום השני לשביתה.

יוסף ג'בארין: אני מדבר אתכם ואני כל הזמן מקבל סמסים.

יעקב מרגי: השביתו בית ספר על רבע שעה?

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: כי ההורים לא מצליחים להסתדר עם 07:45.

יעקב מרגי: הם רוצים יותר מוקדם.

יוסף ג'בארין: הם רוצים ב-07:30 כדי להספיק ללכת לעבודה ולהשאיר את הילדים.

<כמאל עטילה: זה לפי חוזר מנכ"ל.

יוסף ג'בארין: שעה 07:30?

<כמאל עטילה: לא.

<כמאל עטילה: לפי חוזר מנכ"ל, המנהלת יכולה לפתוח ב-07:45.

<כמאל עטילה: היא יכולה לפתוח ב-07:30 אבל אנחנו לא יכולים לחייב אותה.

<כמאל עטילה: אם היא רוצה לפתוח ב-07:30, היא צריכה למנות תורנים.

<כמאל עטילה: זה נמצא כל המגזר הערבי, אבל המנהלת שם מתעקשת ועושה לפי הנוהל.

יעקב מרגי: אבל אם לרוב ההורים מסתדר 07:30, אני חושב שדרושה גמישות של מנהל.

יעקב מרגי: אי אפשר להשאיר את זה בידיים של מנהלת כהחלטה של גורם יחיד.

יוסף ג'בארין: ועד ההורים אומרים שהם לא מספיקים - - -

יעקב מרגי: אם ועד ההורים מסכים וזה בהסכמה של רוב, אני חושב שניתן למצוא - - -

<כמאל עטילה: בחוק היבש.

<כמאל עטילה: אבל יש שם שומר שמועסק על ידי המועצה והיא יכולה להנחות אותו לפתוח ב-07:30.

<כמאל עטילה: הוא לא כפוף למשרד החינוך.

<כמאל עטילה: יש פתרון שהשומר - - -

יעקב מרגי: אני מבקש לקבל תשובות.

<עבדאללה חטיב: אנחנו נבדוק את זה.

יעקב מרגי: שמעתי על השבתה ב"אשל הנשיא" ומיד התערבנו והפסקנו את השביתה.

יעקב מרגי: זו פעם ראשונה שאני שומע על זה.

יוסף ג'בארין: זה היום שני ברציפות וזה מאוד חורה - - -

יעקב מרגי: עבדאללה, אני מבקש לעדכן אותנו.

יעקב מרגי: תלמדו את הסוגיה ותודיע לי שהצלחתם לבטל את השביתה.

יעקב מרגי: תודה.

יוסף ג'בארין: תודה, כבוד היושב-ראש.

יוסף ג'בארין: כמאל, אני מסכים שזה החוק היבש אבל אני מניח שאפשר למצוא פתרונות.

יוסף ג'בארין: לא ייתכן שכל ההורים מסכימים ורק המנהלת, שאני לא מכיר אותה כמובן, תוקעת את זה.

<כמאל עטילה: הוא מתעקשת.

יוסף ג'בארין: אבל אי אפשר.

יעקב מרגי: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?

יעקב מרגי: נסרין, באת סוף-סוף, את רוצה לומר התייחסות או שהכול בסדר?

יעקב מרגי: לא עלו שאלות משפטיות.

<נסרין חורי: אני רואה שהכול בסדר.

יעקב מרגי: לא עלו שאלות משפטיות.

<נסרין חורי: כל המרבה – גורע.

יעקב מרגי: יפה, נכון.

יעקב מרגי: כל המוסיף – גורע.

יעקב מרגי: את צודקת.

<נסרין חורי: אני רואה שכולם - - -

יעקב מרגי: במיוחד במשפטים.

יוסף ג'בארין: אבל את מסכימה שיש מקום לעשות הערכה על כל התופעה בראייה בין-משרדית?

יעקב מרגי: זה לא התפקיד שלה.

<נסרין חורי: זה התפקיד של עבדאללה וסוניה.

<נסרין חורי: אנחנו כמובן מלווים אותם בהיבט המשפטי שלנו.

<נסרין חורי: ראייה כוללת זה יותר עבדאללה וסוניה.

חנין זועבי: כמה תביעות?

חנין זועבי: יש הרבה תביעות?

יעקב מרגי: הנה, מצאנו שאלה משפטית.

יעקב מרגי: לא באת לחינם.

יעקב מרגי: את יכולה לומר לנו כמה היו בשנים האחרונות.

<נסרין חורי: אני יכולה להגיד שכל שנה זה הולך ומתמעט כי יש אמון בקרב המורים שאנחנו פועלים אך ורק על פי שיטת הניקוד, פועלים בשקיפות מלאה.

<נסרין חורי: אז כל שנה שעוברת ומניסיון המורים - - -

חנין זועבי: או אם יש אי-אמון במערכת – זה לא מצביע על אמון, נסרין - - -

מסעוד גנאים: נסרין, יש לי הצעה: אם המורים, לפי דעתי, יודעים שיש כתובת לערעור.

מסעוד גנאים: לא בית משפט, אלא כתובת לערעור שיפנו אליה, אני חושב שזה יפחית גם.

<נסרין חורי: אני אסביר איך זה עובד.

<נסרין חורי: קודם כל, לא צריך לזלזל באינטליגנציה של המורים, הם יודעים להגיע לכל גורם רלוונטי והם עושים את זה.

<נסרין חורי: זה מתחיל בזה שהם פונים לתחום כוח אדם בהוראה בכל מחוז ומחוז.

<נסרין חורי: יש כאלה שמגיעים ישירות למנכ"לית, לשר, אלינו.

<נסרין חורי: יש כאלה שמגיעים לעומר ולעבדאללה חטיב - -

מסעוד גנאים: אחרי כל זה, הם מגיעים אלינו.

<נסרין חורי: - - וגם יש כאלה שמגיעים לסוניה.

<נסרין חורי: אנחנו מטפלים בכל פניה שמגיעה אלינו.

<נסרין חורי: אנחנו עושים את הבדיקות ונותנים תשובות - - -

מסעוד גנאים: מי הגוף?

מסעוד גנאים: למי יפנו?

<נסרין חורי: הגוף שצריך לפנות אליו זה תחום כוח אדם בהוראה במחוז.

<נסרין חורי: לכל מחוז יש מנהל תחום כוח אדם בהוראה ויש לפנות אליו בכתב והוא יקבל תשובה תוך 14 יום ואפילו פחות.

<נסרין חורי: יש כאלה שלא פונים - - -

יעקב מרגי: כשאנחנו אומרים שבמגזר הערבי, בדרום יש מחסור ובצפון יש עודף, זה מחוז אחד יוצא.

יעקב מרגי: הבעיה הקריטית שאנחנו מדברים עליה עכשיו מתמקדת במחוז אחד.

<נסרין חורי: בצפון, חיפה ומרכז.

יעקב מרגי: אבל המסה הקריטית בצפון.

<נסרין חורי: בצפון בעיקר.

<נסרין חורי: בצפון יש את מרבית האוכלוסייה ויש הרבה יישובים ערביים.

יעקב מרגי: איפה יושב במחוז בצפון?

<נסרין חורי: בנצרת עילית, בקריית הממשלה, ליד בית המשפט.

<נסרין חורי: שם גם יש בית דין אזורי.

<נסרין חורי: המורים יודעים לשכור שירותיו של עורך דין, הם פונים לבית הדין ואני חושבת שבבית הדין הם מקבלים גם מענה.

<נסרין חורי: חלק הארי מהבקשות המוגשות לבית הדין נמחקות.

<נסרין חורי: אז הם מגיעים לבית הדין.

<נסרין חורי: רוב, 99% מהבקשות נדחות כי אנחנו מגיעים עם תשובות מלאות לכל טענה וטענה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יש מישהו שרוצה להוסיף?

יעקב מרגי: אנחנו צריכים לסכם.

<עבדאללה חטיב: אני רוצה להוסיף על מה שאמרה נסרין.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להגביר את הנושא של השקיפות בכל הנושא של שיבוצי מורים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: זה אינטרס לכולנו וזה מתייחס גם לחברי הכנסת ולך, אדוני היושב-ראש, וזה גם אינטרס שנו.

<עבדאללה חטיב: לכן הקמנו מרכז מידע בצפון.

<עבדאללה חטיב: מרכז המידע בצפון יכול לתת מענה לכלל הפונים מבחינתה המורים שפונים אליו.

<עבדאללה חטיב: אפשר להתקשר אליו, לקבוע תור והם יתנו גם נתונים על המיקום שלהם ועל הניקוד שלהם.

<עבדאללה חטיב: אם יש בעיה, ניתן גם לפנות אל המחוז.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה: אנחנו בתהליך לקראת אוקטובר בכל שנה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים לפרסם את כל המשרות שאוישו בבתי הספר הערביים ברמת בית ספר על מנת שתהיה שקיפות מלאה, שכל המורים במגזר הערבי יידעו שיש משרות בבתי הספר הספציפיים האלה על מנת שכולם יידעו ויראו שהנה - - -

יעקב מרגי: שמית?

יעקב מרגי: למה לא?

<עבדאללה חטיב: לא שמית.

<עבדאללה חטיב: מקצועית.

מסעוד גנאים: לא השם של המורה אלא המקצוע ובית הספר.

יעקב מרגי: אני לא ביקשתי שתפרסמו את הנטו והברוטו שלו, את הציונים שלו או מספר הילדים.

חנין זועבי: שם.

יעקב מרגי: אם אני נכנס לאתר של המשרד לקליטת עליה, לדוגמה, יש את כל האגפים עם הפונקציות ועם השמות שלהם.

יעקב מרגי: מה קרה?

יעקב מרגי: נחרב העולם?

<נסרין חורי: אני אסביר מה הניע אנחנו עד עכשיו.

<נסרין חורי: אני רוצה להבהיר שאנחנו שכל שנה אנחנו יושבים, כמו שאמרה סוניה, ומפיקים לקחים לאור הערות של חברי כנסת, של גורמים רלוונטיים, גם בבית הדין יש הערות.

<נסרין חורי: יכול להיות ששופט כזה או אחר מעלה תהיה, מעלה נושא וסוגיה לבחינה.

<נסרין חורי: עד היום זה התפתח בשלבים.

<נסרין חורי: זה התחיל בזה שאנחנו נתנו מיקום.

<נסרין חורי: כל מורה ומורה יודע כמה מורים לפניו בתור.

<נסרין חורי: הוא לא יודע את השמות.

<נסרין חורי: אני אגיד לך למה זה - - -

יעקב מרגי: לא ביקשתי את זה.

<נסרין חורי: לא ביקשת שמות.

יעקב מרגי: בעקבות הדברים של עבדאללה אמרתי: מה הבעיה לפרסם שבעראבה, בבית ספר זה וזה, צוות ההוראה הוא כזה וכזה?

יעקב מרגי: בסכנין, בבית ספר זה וזה, צוות ההוראה הוא זה וזה.

יעקב מרגי: מה הבעיה?

יעקב מרגי: אני מבין את הרגישויות אם תפרסמי, זה כמו במשחקי כדורגל, מי לפני ואיך עושים ומה עושים ואיך מזיזים - - -

<נסרין חורי: למה כולם צריכים לדעת שאיקס הוא בתור מספר ארבע או חמש?

<נסרין חורי: יש לו זכות לשמור על - - -

יעקב מרגי: לא רוצה, לא ביקשתי.

יעקב מרגי: נסרין, הסכמתי אתך.

יעקב מרגי: לגבי התור והשיבוץ, את צודקת – לא טוב.

יעקב מרגי: ברגע שאני יודע מה הניקוד שלי ומה המקום שלי בתור, זה מכובד.

יעקב מרגי: אבל אלה שכבר שובצו, חשוב.

יעקב מרגי: אני חושב שאם יש מצבת צוותים של בתי ספר, יש בעיה?

יעקב מרגי: אני לא חושב שצריכה להיות בעיה.

<נסרין חורי: אנחנו נבדוק את זה.

יעקב מרגי: אני שמח.

חנין זועבי: חסרים לי שני דברים: גם לבדוק, לשקול, עבדאללה ונסרין, גם את כל השמות אפילו של אלה שלא שובצו.

חנין זועבי: כלומר, כולם יודעים שאני מורה, כולם יודעים - - -

יעקב מרגי: אולי הוא לא רוצה?

יעקב מרגי: אולי זה יפגע בו זה שהוא לא שובץ?

חנין זועבי: אדוני היושב-ראש, אנחנו גם רגישים.

חנין זועבי: למה שהחברה שלנו רגישה, אנחנו גם רגישים.

חנין זועבי: אני מובטלת, אז כל העולם יודע שאני מובטלת והתסכול שלי כבר הגיע לכולם, אז זה לא ביג דיל להגיד שאני בתור ארבע או שלוש.

חנין זועבי: זה כלום.

יעקב מרגי: אני, אם אהיה מובטל, לא רוצה להרים דגל מובטל, אגיד לך את האמת.

חנין זועבי: אבל לפעמים הצעקה והזעקה, לחשוף אותה זה יותר חשוב.

חנין זועבי: אני לא מתחבאת, זו לא אחריות שלי, זו לא אשמה שלי שאני מובטלת, זו אשמת המדינה.

חנין זועבי: אז לא מתביישים בזה.

חנין זועבי: הנקודה השנייה, עבדאללה: צריכים חשיבה אסטרטגית.

חנין זועבי: אלה שלא שובצו הם פי 2 עד פי 20 מאלה ששובצו.

חנין זועבי: מדעים וטכנולוגיה, פי 30 ופי 20.

חנין זועבי: אז חסרה לנו חשיבה אסטרטגית ולא לחכות עד - -

יעקב מרגי: אני כתבתי את זה בסיכום.

חנין זועבי: - - אישור המכללה.

יעקב מרגי: בבקשה, אחרון הדוברים, לפני הסיכום.

<כמאל עטילה: מנהלת מחוז חיפה הזמינה את המנהלת לשיחה ביום ראשון בשעה 10:00 לדון בנושא כפר קרע.

יוסף ג'בארין: עוד לא הכריזו על סיום השביתה.

<סוניה פרץ: התכתבנו עם מנהלת המחוז.

<סוניה פרץ: היא עדכנה שהשביתה הסתיימה אבל יתקיים בירור אצל מנהלת המחוז ביום ראשון בבוקר.

<סוניה פרץ: עוד משהו שחשוב לי להגיד: יש אי-הבנה לגבי - - -

<יהודית גידלי: אני לא הבנתי.

<סוניה פרץ: זה לא תקוע.

<סוניה פרץ: אנחנו - - -

יעקב מרגי: לא לשם כיוונתי.

יעקב מרגי: יש חוזר מנכ"ל אחר, לא בנושא השיבוץ.

יעקב מרגי: תסמכי עלי.

<סוניה פרץ: חשבתי שזה נוגע לנוהל הזה.

יעקב מרגי: מה שקשור להסתדרות המורים, אני לא מאבד מהר.

יוסף ג'בארין: אתם אומרים שמנהלת יכולה לעכב את פתיחת יום הלימודים עד ל-07:45?

יעקב מרגי: זה דיון אחר.

<כמאל עטילה: זה החוק היבש.

יעקב מרגי: זו הזכות שלה.

יוסף ג'בארין: גם אם ההורים מתנגדים?

<כמאל עטילה: זה החוק, זה החוק היבש.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לכל מי שהשתתף בדיון ולחברי הכנסת המציעים.

יעקב מרגי: אני אעבור ברשות

יעקב מרגי: כם על מספר נקודות שדלינו בדיון.

יעקב מרגי: זה כיף לנהל דיון בלי פטיש.

מסעוד גנאים: אתה לא צריך פטיש פה.

יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע שתהליך קליטת המורים במגזר הערבי נעשה בדרך של נוהל מסודר ובשקיפות רבה.

יעקב מרגי: הוועדה עמדה מקרוב על הפער בין המשרות המוצעות במגזר הערבי אל מול ההיצע מבוגרי המכללות לחינוך שעומד כל שנה על כ-18,000 מועמדים חדשים.

יעקב מרגי: כן שמעה הוועדה על התפלגות 18,000 האלה לכ-6,000 מועסקים במשרות חלקיות או זמניות וכ-8,000 שמועסקים על ידי בעלויות שונות במסגרות חנוך שונות.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להכין תכנית אסטרטגית אל מול המל"ג או מכללות החינוך ולהתאים את ההכשרות וההתמחויות אל מול הביקוש.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת - - - שמצמצמת מכסות ההכשרה במכללות הערביות נוכח עודף המורים הקיים במגזר הערבי.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד החינוך להעביר אליה את הסקר שבוצע לפני כשנתיים, שבדק את יעילות שיטת השיבוץ.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להאיץ את תהליך השלמת הפערים של כיתות ותקנים במגזר הערבי וכן שילוב מורים מהמגזר הערבי בחינוך היהודי במקצועות החזרים.

יעקב מרגי: הוועדה רושמת לפניה שהמשרד הסכים לשקול פרסום של מצבת ההוראה בכל בתי הספר.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.