ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 268, 2016-02-09 11:30

משה גפני: אני מחדש את ישיבת הוועדה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיפים שקשורים לרשות לניירות ערך וזה תקנות השקעות משותפות בנאמנות (הצעת יחידות של קרן חוץ), - - אגב, האם אפשר לדון על כולן יחד?

<אייל לב ארי: כן, אבל הצבעה נפרדת על כל אחת מהן.

משה גפני: - - תקנות ניירות ערך (אגרה שנתית)(תיקון), תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף)(תיקון), תיקון השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום), תקנות השקעות משותפות בנאמנות (עמלת הפצה)(תיקוןׂ).

משה גפני: פרופ', שמואל האוזר, בבקשה

<שמואל האוזר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר שבשנים האחרונות הרשות פועלת בנחישות להסרת חסמים ולעידוד התחרות ולהורדת עמלות לטובת המשקיעים.

<שמואל האוזר: תיקון החקיקה הזה מהווה נדבך נוסף.

<שמואל האוזר: בראש ובראשונה, הוא בשורה צרכנית חשובה להגדלת התחרות בענף, להוזלת העלויות למשקיע הישראלי והגדלת מגוון המוצרים.

<שמואל האוזר: אני גם מזכיר שישראל הצטרפה ל-OECD ומחויבת לגלות פתיחות לכניסתם של מוצרים חדשים מהמדינות האלה.

<שמואל האוזר: התיקון הזה מאפשר גם פיזור סיכונים וגיוון השקעות שיעודדו תחרות על העמלה.

<שמואל האוזר: אני רוצה להדגיש פה שההסדרה הנוכחית גובשה תוך שיח עם כל נציגי התעשייה.

<שמואל האוזר: היא כבר נמשכת שנים ועכשיו הגענו לשלב האחרון.

<שמואל האוזר: אני חושב שהגענו למקום שבו מצאנו איזון נכון לפתוח את השוק לתחרות באופן שתהיה לו היתכנות בנקודת מבט של מנהלי ההשקעות הזרים שגם אותם כדאי לשמוע, ויצירת תחרות הוגנת.

<שמואל האוזר: רק אדגיש שקבענו, בין השאר, שהם יוכלו בישראל רק קרנות המתמחות בהשקעה מחוץ לישראל - זאת אומרת, לרוב התעשייה הן בכלל לא נוגעות – שהיקף ההשקעה בהן גדול מאוד.

<שמואל האוזר: הן נמנות על בתי ההשקעות הכי גדולים, כאלה של מעל 20 מיליארד.

<שמואל האוזר: הם כאלה שבאים מארצות הברית ומאירופה שהסטנדרטים המקובלים על הרגולטורים הם בין הכי גבוהים, ואנחנו סומכים על כך.

<שמואל האוזר: נקבעו גם מנגנונים נוספים שהתכלית שלהם הגנה על המשקיעים.

<שמואל האוזר: יידרש מנהל זר למנות נציג מקומי דובר עברית שתהיה לו כתובת.

<שמואל האוזר: מנהל הקרן הזרה יידרש גם להעביר לידיעת הציבור בישראל את אותם הדיווחים שהוא מדווח בחו"ל.

<שמואל האוזר: הוא יידרש גם להפקיד איזה סכום של מיליון שקל כדי להבטיח את עמידתו בתנאים הרגולטורים, וכן הלאה.

<שמואל האוזר: אנחנו שמנו דגש גם על השימור על התחרות וההוגנות בין המנהלים הזרים ומנהלי הקרנות המקומיות.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר ולהדגיש שזו מערכת דינים שונה בינינו לבין האמריקאים והאירופאים.

<שמואל האוזר: אף פעם לא ניתן להגיע לרגולציה זהה בין המדינות.

<שמואל האוזר: אבל אני חושב שהגענו למקום שהפיקוח הוא דומה וסביר ושהתכלית שלה הוא באמת טובת הצרכן.

אורלי לוי אבקסיס: אתה יכול להסביר לנו איך זה אמור להתבטא?

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: אני גם רוצה להדגיש שתיקון החקיקה הזה שמובא אחרי תקופה ארוכה באמת נעשה אחרי ששקלנו את כל ההערות של כולם, שיקללנו אותן, דיברנו איתם.

<שמואל האוזר: זה לקח המון זמן.

<שמואל האוזר: לכן, אני חושב שבאמת אנחנו מדברים על בשורה לצרכן הישראלי.

<שמואל האוזר: מדובר בהכנסת קרנות זרות שאסור להן לפעול בישראל ואנחנו מאפשרים להן.

<שמואל האוזר: אבל אנחנו מאפשרים להציע להן מוצרים זרים.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת, משהו שאין לו תאום שלנו?

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: יש פה קרנות שמציעות גם מוצרים בחו"ל, אז מהבחינה הזו יש תחרות.

<שמואל האוזר: המוצרים האלה הם בדרך כלל יותר יקרים מהמוצרים הישראלים.

<שמואל האוזר: לכן, הקרנות הזרות מהוות פה תחרות שיכולות להוזיל באופן משמעותי.

<שמואל האוזר: אז יש לנו דברים מהסוג הזה.

<שמואל האוזר: אני רוצה להודות ליושב-ראש על האפשרות להעביר את תיקון החקיקה הזה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בצלאל.

שאני ב-12: ברור לי שזה לקח הרבה זמן, ברור לי שדיברת עם הרבה שנים.

שאני ב-12: אתנו עוד לא אז זה ייקח עוד טיפה זמן שגם אנחנו ניכנס לעסק ונרגיש אתו טוב.

שאני ב-12: אני רוצה להעיר שלוש הערות.

שאני ב-12: אחת, בעיניי זה מאוד בעייתי שזה לא - - -

משה גפני: אני אבקש גם מפרופ' האוזר וגם מאחרים שלפני שמגיעים לכאן לנסות להגיע להידברות עם הארגונים או הגופים שעוסקים בזה.

משה גפני: אתנו מדברים בוועדה.

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

בצלאל סמוטריץ': ראשית, אני רואה בעיה בעובדה שלא מדובר בהסכם שהוא דו-צדדי.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מאפשרים למנהלי קרנות זרות לפעול אצלנו, חותמים על הסכמים.

בצלאל סמוטריץ': הייתם פה לא מזמן על הסכמי העברת מידע שהם הדדיים.

בצלאל סמוטריץ': אין סיבה בעולם שזה לא יהיה דו-צדדי.

בצלאל סמוטריץ': ראש הממשלה דיבר אתמול במליאה על הכבוד הלאומי.

בצלאל סמוטריץ': שנית, אין אפילו איזשהו הסכם שיתוף פעולה שמאפשר העברת מידע.

בצלאל סמוטריץ': אם יש מנהל קרן זרה שיש אתו בעיה במקום שבו הוא פועל, אנחנו לא נדע מזה.

בצלאל סמוטריץ': המינימום זה שאותן רשויות רגולטוריות יעבירו לנו את המידע הבעייתי.

בצלאל סמוטריץ': הדבר השלישי – דיברת על התחרות, ותחרות היא חשובה.

בצלאל סמוטריץ': אבל כדי שהיא תהיה הוגנת היא צריכה לצאת מאותה נקודת מוצא.

בצלאל סמוטריץ': יש לא מעט מכשירים שלמנהלי קרנות זרות מותר להם לפעול ולמנהלי קרנות שלנו בגלל הרגולציה שלנו כאן אסור לשווק.

בצלאל סמוטריץ': אתה מייצר תחרות בתנאים לא הוגנים.

בצלאל סמוטריץ': זה בסדר, כולנו רוצים את טובת המשקיעים והאזרחים בסוף.

בצלאל סמוטריץ': אבל התחרות חייבת להיות הוגנת.

בצלאל סמוטריץ': אני יודע שנעשית אצלכם עבודה גם שנועדה לייצר הקלות או שינויים או התאמות ברגולציה בארץ, אבל זה לא חוכמה להגיד: בואו נתחיל את המהלך הזה היום, ובעוד שנתיים-שלוש-ארבע-חמש, כמה שדברים כאלה לוקחים במדינת ישראל, אנחנו גם נאפשר תחרות הוגנת.

בצלאל סמוטריץ': התחרות צריכה להיות הוגנת וצריך לראות איך עושים את התהליכים האלה מהר.

בצלאל סמוטריץ': הערה אחרונה – שוב, זה סוגיה שאני לא מספיק מכיר אותה, אבל עודכנתי עליה.

בצלאל סמוטריץ': היו דיונים בעבר על איך מונעים מהבנקים לרוץ ולשווק דווקא את הקרנות הללו בגלל העמלות שהם מרוויחים על ההמרות למט"ח.

בצלאל סמוטריץ': היה דיון על חקיקה.

בצלאל סמוטריץ': המפקח על הבנקים הקודם ביקש שלא תהיה חקיקה והבנתי שאתם הכנתם, יש טיוטה.

<שמואל האוזר: לא, לא.

<שמואל האוזר: יש הסכמה.

משה גפני: רגע, אני רוצה שתשיבו על כל השאלות שהוא שאל יחד.

בצלאל סמוטריץ': אני יודע שכאן בוועדה בקדנציה הקודמת - - -

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: זה בתיאום עם המפקח הקודם, המפקחת הנוכחית.

בצלאל סמוטריץ': היה גלגול של חקיקה שירד מהפרק ובמקום זה אתם אמורים לפרסם איזשהו נוהל לבנקים שאמור להבטיח - - -

<שמואל האוזר: אני אסביר.

בצלאל סמוטריץ': אבל זו בעיה, תסכים איתי שזו בעיה.

בצלאל סמוטריץ': כי בסוף הבנק מרוויח פה פעמיים.

בצלאל סמוטריץ': יש לו את העמלה של מכירת הקרן והוא כמובן מרוויח עמלת מט"ח.

בצלאל סמוטריץ': הוא יזרוק את כל הלקוחות שלו לקרנות החוץ כדי להרוויח את ה- 2% או 2.5% עמלות מט"ח.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מבקש להשיב לו.

<דודו לביא: דודו לביא, מנהלת מחלקת השקעות ברשות לניירות ערך.

<דודו לביא: לפני שאתייחס באופן פרטני חשוב לשים את הדיון כאן בוועדה בהקשר הנכון.

<דודו לביא: אנחנו כרגע דנים בתקנות שעוסקות בפרטי ההסדר שכבר אושר גם בדיוני הוועדה וגם במליאת הכנסת במסגרת תיקון חקיקה ראשי.

<דודו לביא: אבל בכל זאת בהתייחס לשאלות שלך כי הן שאלות כבדת משקל, כאשר אנחנו יצאנו לדרך עם המהלך הזה אנחנו לא ראינו לנגד עינינו את טובתם של היצרנים מחו"ל, את טובתם של מנהלי השקעות הזרים שמגיעים או אנחנו מבקשים להנגיש לציבור בארץ, אלא בראש ובראשונה, ואולי רק, את טובתו של הציבור בארץ.

<דודו לביא: הציבור בארץ היום חשוף רק לקרנות נאמנות או למוצרים פיננסיים שמוצעים על-ידי היצרן המקומי.

<דודו לביא: אין ספק שליצרן המקומי יש יתרונות מובהקים בכל מה שקשור לניהול תיק נכסים שמבוסס על השקעות בישראל.

<דודו לביא: לכן, גם המודל הזה נמנע מלאפשר כניסה של גופים זרים שיציעו מוצרים שלא אמור להיות להם איזשהו ערך מוסף מהותי ביחס לעולם התוכן של ניהול תיק ההשקעות המקומי.

<דודו לביא: אבל בכל מה שקשור לניהול ההשקעות בעולם, ואנחנו יודעים שהעולם מאוד רחב ומאוד מפותח, אי-אפשר להתעלם מיתרונות שיש ליצרנים בחו"ל, גם יתרונות לגודל וגם יתרונות איכותיים.

<דודו לביא: אבל גם במסגרת ההסדר הזה אנחנו פעלנו באופן מאוד מדורג ובמשורה.

<דודו לביא: לא פתחנו את השוק באופן גורף לכל יצרן מחו"ל.

כמה נדבכים: מעבר לזה, גם מבחינת הדין המסדיר הלכנו והתבססנו רק על קרנות שמוסדרות על-פי שני הדינים המתקדמים בעולם שזה הדין האמריקאי והדין שמסדיר במסגרת האיחוד האירופאי.

כמה נדבכים: מעבר לכך, במסגרת ההסדר שמנו דגש מיוחד לכל מה שקשור לאופן שבו יופצו המוצרים האלה ולאופן שבו יתוגמלו המפיצים של המוצרים האלה.

כמה נדבכים: אבל צריך להדגיש כאן שהרשות לניירות ערך לא מפקחת רק על קרנות הנאמנות, היא גם מפקחת על יועצי ההשקעות בבנקים.

כמה נדבכים: במסגרת הפיקוח של הרשות, אנחנו אמרנו את זה גם בדיונים המוקדמים ואנחנו גם מתכוונים לעשות מעשה שהביטוי הראשון שלו הוא חוזר שאנחנו נפיץ למערכי הייעוץ בבנקים שידגיש ביתר שאת את המחויבויות שבהן צריכים לשאת מערכי הייעוץ בכל מה שקשור לכך שבתהליך קבלת ההחלטה ביחס לשאלה האם להעדיף מוצר שמגיע מחו"ל על פני המוצר המקומי צריך לתת את הדעת למלוא העלויות שכרוכות ברכישת המוצר הזה וגם לסיכונים המיוחדים והמאפיינים המיוחדים שכרוכים בהשקעה במוצר הזה.

כמה נדבכים: זאת אומרת, יש פה מעטפת שלמה.

<שמואל האוזר: זה ההסכם עם המפקחת, זה מה שמקובל גם עם המפקחת.

<שמואל האוזר: אנחנו נוציא מידית עם קבלת החוק הזה את מה שדודו - - -

<שרה קנדלר: האיגודים כבר קיבלו את זה.

<שרה קנדלר: הוועדה גם קיבלה.

<שמואל האוזר: יש לנו חוזר מוכן, הוא מידית יוכן.

<שמואל האוזר: הוא בדיוק הולך לפתור מה שדודו אומר.

<דודו לביא: החוזר הופץ להערות איגוד מנהלי הקרנות, הוא גם הופץ להערות איגוד הבנקים.

בצלאל סמוטריץ': מהניסיון שלכם זה עובד?

בצלאל סמוטריץ': חוזר כזה עומד נגד יצר הרע של הבנק להרוויח את ה-2.5?

<דודו לביא: לא מדובר בחוזר.

<דודו לביא: אנחנו עורכים ביקורות ויש גם עדויות מוכחות לכך שלמעשה הרשות בכל מה שקשור להתנהלות של גופים מפוקחים נושאים פרי בהקשר הזה.

<דודו לביא: הנדבך האחרון הוא נדבך שמדגיש ביתר שאת את העובדה שאנחנו מודעים לפערים שקיימים מקום שמדובר במציע שהוא מציע מחו"ל ולא מציע מקומי.

<דודו לביא: לכן, אנחנו מתגברים על זה במגוון אמצעים: ראשית, שמוליק הזכיר קודם את הנציג הישראלי שהוא יהיה נקודת ממשק שתאפשר להנגיש.

<דודו לביא: מקום שבו המשקיע יבקש לקבל מידע או הבהרות, ינגיש את היצרן באמצעות נציג מקומי לציבור בישראל.

<דודו לביא: גם קבענו שהנציג המקומי יהיה נציג שהוא כשלעצמו גוף שמפוקח על-ידי הרשות והוא או מנהל קרן ישראלית.

<דודו לביא: פה אנחנו גם נותנים בידי מנהלי הקרנות הזדמנות עסקית לבוא ולשמש מעבר לגוף שמנהל נכסים עבור אחרים גם לשמש כנציג של היצרן בחו"ל או של תאגידים מורשים, חברות ניהול תיקים שגם מוכיחות את עצמן כגוף שכשיר לנהל את כספי הציבור.

<דודו לביא: מעבר לזה, ואני ממש כאן כקליפת אגוז כי יש פה מערך שלם של הסדרים, אנחנו דאגנו לכך שמקום שבו תהיה תביעה של משקיע זר הוא יוכל לברר אותה בארץ.

<דודו לביא: יש ערבויות ופיקדונות שהגופים הזרים יצטרכו להפקיד, אפילו בסכומים יותר גבוהים ממה שנדרש ממנהלי קרנות ישראלים היום.

<דודו לביא: זאת אומרת, סך הכול יש פה מעטפת שלמה של הסדרים שבשורה התחתונה - - -

בצלאל סמוטריץ': כמה מנהלים ישראלים כאלה ייכנסו לשוק להערכתך?

<דודו לביא: קשה לנו להעריך.

<דודו לביא: במסגרת התהליכים המקדמיים קיימנו שיח עם מספר חד-ספרתי גבוה, אפשר להגיד, של בתי השקעות שמייצגים בעלי עניין.

<דודו לביא: אבל בסופו של דבר אנחנו נוכל להיווכח רק כאשר החקיקה תעבור.

בצלאל סמוטריץ': מה אתה עושה עם זה שיש מכשירים מורכבים שהרגולציה בארץ לא מאפשרת למנהלי קרנות למכור לנו ואותם משקיעים - - -?

<דודו לביא: כמו ששמוליק אמר קודם, כשאנחנו מדברים על רגולציה זה תחום מורכב.

<דודו לביא: הרגולציה המקומית היא לא זהה לחלוטין לרגולציה הזרה.

<דודו לביא: יש היבטים מסוימים שבהם הרגולציה המקומית יותר מקלה, יש היבטים אחרים שבהם הרגולציה המקומית יותר מחמירה.

<דודו לביא: אבל המודל כאן מושתת על עיקרון שאומר את הדבר הבא: מה שמספיק טוב ל - - - ברחבי האיחוד האירופי ובארצות-הברית שזה שתי הכלכלות המתקדמות והמפותחות ביותר בעולם ומטיב עם המשקיעים שם, חזקה שהוא גם יטיב עם הציבור בישראל.

<דודו לביא: אבל גם כאן, בסופו של דבר - - -

בצלאל סמוטריץ': אם זה נכון, המשמעות שאתה צריך לאפשר, לפתוח בפני אותם מנהלי השקעות בארץ את אותם אפיקי השקעה שקיימים היום שם.

<דודו לביא: בהחלט.

בצלאל סמוטריץ': הרי בסוף אנחנו צריכים לאזן.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו חושבים על המשקיעים, וזה טוב.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מאוד רוצים שלמשקיעים יהיו יותר הזדמנויות להשקיע ולהוסיף תשואות יותר גבוהות על הכסף שלהם.

בצלאל סמוטריץ': מצד שני, יש מחיר.

בצלאל סמוטריץ': העובדה שאתה מוציא את הכסף החוצה ומשקיע אותו במקומות אחרים בעולם, הכלכלה הישראלית מפסידה מבחינות מסוימות.

בצלאל סמוטריץ': אם יש מכשירים שקיימים רק בארץ ואתם מסיבות רגולטוריות אומרים: בסוף ביחס בין סיכון לתשואה לצורך העניין והרצון שלכם להגן על המשקיעים אתם חוסמים אפיקים מסוימים כי סטטיסטית התשואה שלהם היא יותר גבוהה, אבל אתם בגלל הסיכון או בגלל כשלים, חוסמים - - -

<דודו לביא: קודם כל, אנחנו לא חוסמים.

<דודו לביא: מאז שיושב-ראש הרשות נכנס לתפקידו הוא העביר שורה ארוכה של הקלות שבין יתר ההקלות גם הרחבה של מגוון האפשרויות שפתוחות בפני מנהלי כספי אחרים להשקיע.

<דודו לביא: אבל מעבר לכך, אנחנו נמצאים כרגע בעיצומו של תהליך חקיקה אחר שאנחנו מקווים מאוד שבהמשך השנה גם יובא לשולחנה של הוועדה הזו, תיקון שבמסגרתו אנחנו מתכננים הרחבה ניכרת של אפשרויות ההשקעה, גם של מנהלי הקרנות בהווה וגם של מנהלי של תעודות הסל שמיועדים להפוך למנהלי קרנות סל.

<דודו לביא: בהקשר הזה אנחנו מעריכים שלאחר שמהלך החקיקה הזה יעבור, הפערים או ההבדלים בכל מה שקשור לאפשרויות השקעה יהיו זניחים עד לא קיימים.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה חשוב בסוף כמה שאפשר להשאיר את הכסף הזה.

בצלאל סמוטריץ': אם אנחנו יכולים לתת את אותה תשואה ואת אותן עלויות זולות למשקיעים ושהכסף יישאר בארץ, למה אני צריך להשקיע אותו עכשיו דרך כלכלות אחרות בעולם?

<שמואל האוזר: בין שאר הדברים שדודו אמר אני שוב מזכיר שאנחנו מאפשרים להם רק דברים שהם מביאים מחו"ל, ולאו דווקא מישראל.

בצלאל סמוטריץ': שזה חיסרון.

<שמואל האוזר: זאת אומרת, אנחנו מדברים רק על אותה תחרות שמה שקרנות פה משקיעות בחו"ל.

<שמואל האוזר: לכן, מהבחינה זו אנחנו פותחים את זה בשלב הזה.

<שמואל האוזר: בשלב הבא שהוא יהיה במהלך השנה הזו ההבדלים יהיו זניחים מאוד.

משה גפני: בבקשה.

<בועז נגר: בועז נגר, יושב-ראש איגוד תעודות הסל.

<בועז נגר: נשאלו פה שאלות טובות ודיברו פה הרבה על הצד מה יחול על המנהלים הזרים.

<בועז נגר: לא דיברו מילה וחצי מילה לגבי הגופים המקומיים.

<בועז נגר: דיברו יפה מה יחול על מנהלי הקרנות הזרים ואיך להכניס אותם ואיך תהיה תחרות ואיך להסיר חסמים כדי שבאמת יוכלו להיכנס.

<בועז נגר: לא שמעתי מילה בכל הנאום הארוך איך מעודדים תחרות מצד הגופים המקומיים ואיך מסירים חסמים לגופים המקומיים.

<בועז נגר: זה לא נמצא כאן, לא בתקנות ולא בנאום הארוך ששמענו ואני רוצה להסביר.

משה גפני: כנראה שאין לך השגה בכלל במה זה נאום ארוך.

משה גפני: זה היה קצר.

<בועז נגר: כיוון שמדובר בנושא קצת מורכב אנסה להסביר את זה במשל ואני חושב שהנמשל יהיה מאוד מאוד ברור.

<בועז נגר: הנקודה תהיה מאוד מאוד ברורה דרך אותו משל.

<בועז נגר: במדינת חלם קבעו שאסור לתת הלוואה ללא ערבים.

<בועז נגר: כשאתה נותן הלוואה אתה חייב שיהיו ערבים.

<בועז נגר: יום אחד באה המדינה ואמרה: אני עושה רפורמה חדשה.

<בועז נגר: ברפורמה מהיום מותר לתת הלוואה ללא ערבים.

<בועז נגר: כולם צבאו על דלתות הבנק וביקשו: איזה בשורה יפה הרגולטור הביא, אנחנו רוצים הלוואה ללא ערבים.

<בועז נגר: עומדים כולם בתור ועומדים כל הלבנים ומקבלים הלוואה ללא ערבים.

<בועז נגר: ואז מגיע הכושי בסוף ואומר:

<בועז נגר: גם אני רוצה הלוואה ללא ערבים.

<בועז נגר: אומרים לו: לא, אתה רק הלוואה עם ערבים.

<בועז נגר: הוא התחיל לצעוק: מה זו האפליה הזו?

<בועז נגר: מה זה צריך להיות?

<בועז נגר: שלחו אותו למנהל בקומה למעלה.

<בועז נגר: גם שם הוא צעק: מה זה האפליה?

<בועז נגר: שלחו אותו לקומה למעלה עד שהוא הגיע לקומה ה-14 למנכ"ל, וצעק את מה שצעק.

<בועז נגר: המנכ"ל נתן לו בוקס והעיף אותו מהחדר.

<בועז נגר: יום למחרת הוא חזר עם ערבים ושאל: איפה אפשר לחתום על הלוואה?

<בועז נגר: שאלו אותו: מה השתנה?

<בועז נגר: אמרו: המנכ"ל שלכם יודע להסביר יופי.

משה גפני: זה לא היה בחלם, זה לא היה בקומה ה-14.

משה גפני: זה היה ב- - -

<בועז נגר: אני יודע, אבל אני רוצה להגיע לנקודה.

<בועז נגר: ואז כשהוא ביקש לחתום על ההלוואה הוא שאל: איפה אני חותם?

<בועז נגר: אמרו לו: אנחנו רוצים להגיד לך רק עוד כמה דברים קטנים בקשר להלוואה: הדבר הראשון, ללבנים מותר בכספי ההלוואה לקנות דירה איפה שהם רוצים.

<בועז נגר: לך מותר לקנות דירה רק במרכז.

<בועז נגר: אסור לך ללכת לקצוות.

משה גפני: הדיון הוא על הרשות לניירות ערך.

<בועז נגר: כן, אגיע לנמשל.

משה גפני: אני מבקש שתקצר כי עוד מעט יש לנו דיון על המשטרה.

<בועז נגר: אקצר.

<בועז נגר: הדבר הראשון, בתנאי ההלוואה היה שלהם מותר לקנות דירה איפה שהם רוצים ולהם מותר רק במרכז.

<בועז נגר: התנאי השני של ההלוואה זה שלהם ההלוואה לא מוגבלת בסכום, אבל לכושי ההלוואה מוגבלת בסכום.

<בועז נגר: התנאי השלישי שעמלת ביול הלוואה ללבנים זה יהיה X ולכושי זה יהיה X10.

<בועז נגר: הנמשל – יש שני מוצרים שהם מאוד מאוד פופולריים בעולם.

<בועז נגר: יש מוצר מאוד מאוד פופולרי בעולם שנקרא ETF שזה הלוואה ללא ערבים.

<בועז נגר: אני נותן לך את תשואת המדד אבל לא מתחייב לעמוד בתשואת המדד.

<בועז נגר: יש ליד זה אותו מוצר שנותן לך את תשואת המדד אבל עם ערבות.

<בועז נגר: אני מתחייב לתת את המדד שזה תעודת סל.

<בועז נגר: אז יש תעודת סל שהוא הלוואה עם ערבים, מוצר עם התחייבות, ומוצר ETF בלי ערבים.

<בועז נגר: כרגע רק ללבנים, רק לגופים הזרים, יהיה מותר להציע בארץ ETF - זה מה שהתקנות אומרות.

<בועז נגר: אנחנו כרגע לא יכולים להציע ETF, אנחנו יכולים להציע הלוואה עם - - -

משה גפני: הבנו.

משה גפני: אני את המשל והנמשל והלבנים והשחורים מוריד מסדר היום.

משה גפני: אתה אומר שיש העדפה לגופים הזרים לעומת הגופים המקומיים.

אורלי לוי אבקסיס: הוא היה צריך להיות כאן בדיון של אתמול.

משה גפני: כן, בדיוק.

<בועז נגר: אני רוצה להסביר איפה ההעדפה.

משה גפני: לא, אין מה להסביר.

משה גפני: הסברת מאוד יפה.

משה גפני: מה יש עוד להסביר?

<בועז נגר: יש, יש.

<בועז נגר: אני רוצה להסביר.

משה גפני: אבל אין לנו הרבה זמן.

משה גפני: בלי משלים עכשיו.

אורלי לוי אבקסיס: הוא הסביר את זה יופי.

אורלי לוי אבקסיס: אני הבנתי לגמרי.

משה גפני: אבל זה באמת לא שייך לדיון הזה, זה באמת לדיון של אתמול.

משה גפני: אורלי לוי צודקת.

<בועז נגר: בלי משל.

<בועז נגר: הדבר הראשון, להם מותר להשקיע ב-ETF ולנו אסור להשקיע.

<בועז נגר: אנחנו כרגע לא יכולים להנפיק ETF.

<בועז נגר: יכולים אולי להנפיק מוצר דומה.

<בועז נגר: דבר שני, זה לא גופים חדשים שייכנסו, זה גופים שכבר היום מוכרים לציבור 150 מיליארד שקל כאשר אנחנו באותם מוצרים שמדובר, כל הגופים הישראלים ביחד הם 50 מיליארד.

<בועז נגר: 150 מיליארד שקל נמכר לגופים עם חיסכון פנסיוני שאנחנו 50 מיליארד.

<בועז נגר: להם לא יהיו מגבלות נתח שוק ועלינו יש מגבלות נתח שוק.

אורלי לוי אבקסיס: בקיצור, לכם שמים חישוקים ואותם משאירים חופשי.

<בועז נגר: הדבר השלישי, האגרות שמציעים כאן בתקנות, מציעים שהם ישלמו כלום ואנחנו נשלם פי 10 בטענה שאותם אני לא בודק ואותך אני בודק, לכן אתה תשלם פי 10.

<בועז נגר: אנחנו רואים בזה בעיה מאוד גדולה שמסתכלים על צד אחד ולא מטפלים בהסרת החסמים ועידוד התחרות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני אאפשר.

משה גפני: בבקשה, אני רק מבקש בלי משלים.

<יעקב פיגנבוים: קובי פיגנבוים, UBS ונציג כאן של איגוד הבנקים הזרים בישראל, איגוד שמאגד כ-12 גופים זרים, בכלל קרנות זרות, ומייצג גם קרנות זרות שאינן חברות האיגוד.

<יעקב פיגנבוים: קודם כל, אני חוזר שוב למה שאמר דודו לביא בפתיחה.

<יעקב פיגנבוים: אנחנו כאן אחרי שכבר ההבנה היתה גם בחו"ל שהחוק עבר בכנסת ואנחנו כאן לאשר את התקנות והחוק עומד לצאת.

<יעקב פיגנבוים: גופים זרים נערכו עם הרבה מאוד משאבים ורצון טוב להגיע לשוק הישראלי כדי להציע את מרכולתם כאן בשוק הישראלי מתוך הבנה שזה אכן פותח תחרות, מתוך הבנה שאנחנו הולכים להביא הרבה מאוד מוצרים שייקח עוד הרבה מאוד זמן.

<יעקב פיגנבוים: אני ישראלי, אני לא אנגלי ולא אמריקאי, ומכיר את שוק ההון הישראלי.

<יעקב פיגנבוים: ייקח הרבה מאוד שנים לגופים הישראלים לבוא עם מוצרים שדומים באופיים ובהרכבם למה שניתן להציע היום בחו"ל.

<יעקב פיגנבוים: אנחנו היינו מקדמים בברכה אם אפשר היה לצאת לדרך ולהתחיל לאפשר.

<יעקב פיגנבוים: אנחנו הבענו הרבה מאוד התנגדויות במהלך הדרך.

<יעקב פיגנבוים: הדרך לא היתה קלה והרבה מאוד גופים זרים נסוגו מהרצון שלהם להיכנס לשוק הישראלי בגלל המגבלות שדודו לביא דיבר עליהן, ובכללן המטלות הכספיות שלא גודל המטלה היתה מכשלה, אלא עצם העיקרון שזאת המדינה היחידה בעולם שמטילה חובה לגוף זר לשים ערבויות ובטחונות כדי לאפשר את זה.

<יעקב פיגנבוים: לכן, זה לא היה דרך סלולה לגופים הזרים.

משה גפני: עכשיו אתם תומכים בזה.

<יעקב פיגנבוים: אנחנו תומכים בזה.

<יעקב פיגנבוים: כמי שמייצג גוף זר גדול מאוד, עד היום האפשרות הזו להשקיע במוצרים זרים מהסוג שאנחנו מדברים עליהם היתה פתוחה בפני משפחות אמידות בלבד.

<יעקב פיגנבוים: למה?

<יעקב פיגנבוים: כי אתה יכול לפתוח חשבון בחו"ל ולקבל את כל היצע המוצרים.

<יעקב פיגנבוים: הרעיון של החוק הזה הוא להנגיש את אותם מוצרים שרק משפחות אמידות היום יכולות, לציבור גדול מאוד, לגברת כהן מחדרה, בצורה פתוחה ובצורה נגישה.

אורלי לוי אבקסיס: למה הגברת כהן מחדרה היא סוחרת בבורסה?

<יעקב פיגנבוים: היא לא סוחרת בבורסה, היא נהנית מייעוץ השקעות על-ידי יועץ השקעות או בבנק או על-ידי מנהל תיקים שיכול היום להציע לה דברים שבעבר אי-אפשר.

אורלי לוי אבקסיס: אתה מדבר על קרנות הפנסיה שלנו בעיקר.

<יעקב פיגנבוים: אני מדבר על קרנות הנאמנות והייעוץ בבנק, לא על קרנות הפנסיה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בבקשה.

<אברהם וול: שמי אברהם וול, יועץ משפטי של איגוד התעודות.

<אברהם וול: גם בדיונים על החקיקה הנושא המרכזי שעמד על סדר היום זה לא פתיחה או אי-פתיחה לתחרות כי זה היה מקובל על כולם, אלא באמת השוויונית של התעשייה המקומית שאנחנו מדברים עליה גם היום.

<אברהם וול: זו תעשייה שנבנתה במשך שנים רבות.

<אברהם וול: בנתה את השוק הזה, השקיעה סכומי עתק ומעסיקה מאות עובדים.

<אברהם וול: תמיד הרעיון היה לא לסגור את השחקנים המקומיים ולהחליף אותם בשניים או שלושה שחקני ענק, אלא להוסיף שחקנים גם למען התעשייה וגם למען הצרכן.

<אברהם וול: הרי רוצים להביא לו תחרות, לא להחליף שחקן בשחקן.

<אברהם וול: כשאנחנו הצבענו על כל מיני בשלב החקיקה קיבלנו שתי תשובות: התשובה הראשונה היתה שעד שיגיעו התקנות הנושאים האלה יוסדרו.

<אברהם וול: התשובה השנייה היתה שאנחנו מוכרים מוצר אחר והוא מוצר נבדל.

<אברהם וול: לכן, יכולים להיות כללים שונים כי יש שני סוגים של מוצרים.

<אברהם וול: אני רק רוצה להקריא דברים שדודו לביא אמר אז כשהוא הציג את החוק.

<אברהם וול: הוא אמר: "אפשר להסתכל על הדבר גם בצורה הפוכה לגמרי.

<אברהם וול: יש פה הזדמנות לתעשייה המקומית לבדל את עצמה אל מול המוצר המתחרה בחו"ל.

<אברהם וול: בידול זה נקודת המפתח.

<אברהם וול: יש דינים שונים ומוצרים שונים.

<אברהם וול: ".

<אברהם וול: העניין הוא שמאז שהחוק עבר חלה התפתחות מאוד משמעותית כי לפני חצי שנה הרשות על דעת התעשייה הכריזה על רפורמה נוספת.

<אברהם וול: הרפורמה הזו שגם שוק תעודות הסל עובר להנפיק ETFים ברגע שתושלם החקיקה.

<אברהם וול: העמדה של הרשות שאני בטוח שגם מי שישווק מוצרים, יועץ ההשקעות בבנקים, יקרא אותה, העמדה הכתובה של הרשות היא: הרפורמה תעניק לציבור הרחב כלי השקעה טוב - - -

משה גפני: בסדר, הבנתי.

משה גפני: זה בועז נגר אמר.

<אברהם וול: הרשות הסבירה ומסבירה שה-ETF הוא מוצר שהוא עדיף לכולם.

<אברהם וול: אנחנו נמצאים במצב - - -

משה גפני: אתם טוענים שיש אפליה.

<אברהם וול: לא.

<אברהם וול: כל מה שאנחנו מבקשים, מכיוון שהתעשייה שלנו נגזר עליה לעבור למוצרים של ETFים שהם על דעת כולם מוצרים עדיפים, אנחנו מבקשים שלא יהיה מצב שהשחקן הישראלי שמודיעים לו שהוא צריך לעבור לETFים בעוד כמה זמן אבל הוא לא יכול למכור אותם היום, יצטרך לחכות עד שיבואו שחקנים זרים, ישתלטו על השוק.

<אברהם וול: אחר כך כשיסגרו לו את תעודת הסל והוא חייב לעבור ל-EFT הוא יצטרך להתחיל לתפוס נתח שוק ששחקנים זרים כבר תפסו.

<אברהם וול: הסדר צריך להיות הפוך.

<אברהם וול: צריך לקבוע שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף רק ברגע שגם אנחנו עברנו ל- ETFים.

<אברהם וול: אין פה שום היגיון לתת להם לתפוס את השוק ואז להכריח אותנו לנסות לתפוס את השוק מחדש – זו נקודה ראשונה.

<אברהם וול: הנקודה השנייה בהקשר הזה – גם בדיוני החקיקה אמרו כאן חברי כנסת, חבר הכנסת ליצמן, חבר הכנסת רובי ריבלין כתוארו אז אמרו, ואני לא אקריא דברים לפרוטוקול.

<אברהם וול: הם אמרו שישנה בעיה חוקתית אם יש מצב שהענף הזה נפתח לפני שדאגו לתנאים לשוויון.

<אברהם וול: לכן, סדר הפעולות הוא קודם לדאוג לשוויון שזה גם שוויון באגרות.

<אברהם וול: משום מה הם משלמים אגרות הרבה יותר נמוכות מהאגרות שלנו.

<אברהם וול: הם לא צריכים לשלם אגרת תשקיף פעם בשנה, הם לא צריכים לשלם אגרה על הוצאות.

<אברהם וול: צריך ליצור כללים שוויוניים ולפתוח אותם באותו זמן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בבקשה, אדוני.

<אלי בבלי: אלי בבלי, יושב-ראש איגוד מנהלי הקרנות.

<אלי בבלי: אני רק רוצה לשים טיפה את הדברים בקונטקסט.

<אלי בבלי: הרפורמה הזו נולדה לפני יותר מעשר שנים.

<אלי בבלי: לפני יותר מעשר שנים תעשיית הקרנות אותה אני מייצג נשלטה על-ידי שלושה בנקים.

<אלי בבלי: נכון להיום, מאז ועדת בכר, יש 19 חברות לניהול קרנות, יש 1,350 קרנות, והתחרות היא מאוד גבוהה.

<אלי בבלי: לראייה, דמי הניהול שירדו ב50% מאז.

<אלי בבלי: אני לא חושב שיש לאן להוריד את דמי ניהול מעבר לרמה הזו.

אורלי לוי אבקסיס: דמי הניהול שירדו היו תוצאה של התחרות או תוצאה של דרישה בעצם של גם הציבור וגם באה לידי ביטוי בוועדות השונות?

אורלי לוי אבקסיס: כי אני זוכרת את חיים כץ מדבר על כך שאתם הגזמתם והגבילו אתכם.

אורלי לוי אבקסיס: ניסו אפילו לעשות הגבלה יותר דרקונית.

<אלי בבלי: חיים כץ דיבר בנושא קופות הגמל.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא משנה.

אורלי לוי אבקסיס: בסופו של דבר כשאנחנו מדברים על תחרות, השאלה היא האם כולם מתיישרים לאיזושהי נקודה שהיא נוחה לכולם או שבאמת יש איזושהי הגבלה מבחוץ שמביאה אתכם להתיישר.

<אלי בבלי: עובדתית המספרים מדברים בעד עצמם.

<אלי בבלי: יש 19 מנהלים, 19 חברות לניהול קרנות שמתחרות אחת בשנייה.

<אלי בבלי: תחשבו מה היה קורה פה אם היו פה 19 חברות סלולר.

<אלי בבלי: דמי ניהול עובדתית באופן אבסולוטי ירדו ב-50% בגלל התחרות.

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שזה היה גם בגלל הביקורת הציבורית, לא ירדו מהתנדבות שלהם.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא שהם התנדבו להוריד את דמי הניהול.

משה גפני: בסדר, יכול להיות.

<אלי בבלי: יחד עם זאת, לא התנגדנו לתחרות ופעלנו יחד עם הרשות ויחד עם כולם כדי לפעול שהתחרות הזו תהיה תחרות הוגנת ומידתית.

<אלי בבלי: יש נקודה אחת שפעלנו וטופלה וזה נושא עניין המרות המט"ח.

<אלי בבלי: היא טופלה באופן מסוים שהיא פשרה במסגרת החוזר שהרשות אמורה לפרסם.

<אלי בבלי: חשוב שבפורום הזה אנחנו נבין ונסכים שהחוזר הזה יפורסם בנוסח שקיבלנו כטיוטה והוא לא יעבור איזשהם שינויים לרעתנו.

<אלי בבלי: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו זה מה שבעצם עו"ד וול אמר.

<אלי בבלי: אני חושב שהיה יותר נכון שכניסת התקנות הזרות תהיה ביחד עם תיקון 21 שנקרא היום תיקון 24, תיקון שמאפשר לנו להנפיק גם ETF, מה שנקרא קרנות סל נסחרות, דבר שלנו לא ניתן היום לפעול בו.

אורלי לוי אבקסיס: למה בעצם לא ניתן?

אורלי לוי אבקסיס: למה אנחנו מצרים דווקא את השוק המקומי מלהציע מרכולת שזרים יוכלו?

<דודו לביא: קודם כל, כנראה שאין גבול לציניות כי הרשות מנסה לקדם במשך שנים מהלך שהתכלית שלו היא להפוך את תעודות הסל המיוצגות כאן ודיברו בשמן ממוצר נוכחי, מתעודות סל, ל-ETFים.

<דודו לביא: הסיבה היחידה שבגללה המוצר הזה לא הסתייע היא הטענות של נציגות איגוד תעודות הסל שבמעבר ממודל של תעודת סל ל-ETF ייגרם להם נזק עסקי שקשה מאוד לכמת אותו.

<דודו לביא: זאת אומרת, אי-אפשר לאחוז במקל בשתי קצותיו.

<דודו לביא: זאת אומרת, מצד אחד, כשאנחנו באים אליהם ואומרים להם: תהפכו מתעודות סל ל- ETFים הם אומרים: אנחנו לא יכולים.

<דודו לביא: זו פגיעה משמעותית.

<דודו לביא: אנחנו נהיה מוכנים לעשות את זה אם תשמרו לפחות את מקצת היתרונות שיש לנו היום על פני ה-ETFים האחרים.

<דודו לביא: ועכשיו כשאנחנו באים ודנים במהלך שנועד לפתוח את השוק לתחרות ולהכניס ETFים מחו"ל הם באים וטוענים שהם נמצאים בעמדת נחיתות.

<דודו לביא: אז צריך להחליט.

<יעקב פיגנבוים: אגב, כמה חברות תעודת סל יש?

משה גפני: לא, לא, רבותי.

משה גפני: אבקש שתשיב על מה שעלה כאן.

<דודו לביא: אני מוכן להשיב על כל טענה שהועלתה, אשיב על כל הכול.

<דודו לביא: בעניין הנושא של להמתין עד שתעבור החקיקה, תיקון 21 או תיקון 24, כדי שיתאפשר להציע לציבור ETFים על מנת שתהיה להם אפשרות להתמודד איתם, במסגרת החקיקה שמתגבשת כרגע, העיקרון במסגרת הוראות המעבר כל הכספים שצבורים היום בתחום תעודות הסל, ואנחנו מדברים על סדר גודל של 110 מיליארד שקל, פלוס הסכומים שנמצאים בתחום קרנות הנאמנות בקרנות המחכות שמשרתות את אותה תכלית יוכלו לעבור באבחה אחת ולהפוך ל-ETFים.

<דודו לביא: צריך להבין, תעודות הסל היום הן נכס שאינו מפוקח.

<דודו לביא: הן נכס שלא חלה עליו רגולציה של פיקוח אלא רגולציה של גילוי בלבד.

<דודו לביא: זאת אומרת, אם אתחבר למשל של בועז קודם לעניין חלם, פה מדובר על אדם שבכלל לא צריך להגיע לוועדת הקבלה כדי לקבל דירה.

<דודו לביא: יש לו נגישות מלאה לדירות והוא גם לא צריך לשלם כי אין עליו משטר של פיקוח, בשונה מקרנות הנאמנות.

<דודו לביא: אני יכול להתמודד עם טענות של איגוד מנהלי קרנות הנאמנות סביב השולחן הזה כי מדובר פה בתעשייה מפוקחת לעומת פעילות מקבילה: קרנות נאמנות מול קרנות נאמנות.

<דודו לביא: תחום תעודות הסל התפתח בישראל כאנומליה.

<דודו לביא: לא מדובר במוצר מפוקח, אלא מדובר בתעודת התחייבות שהתפתחה והפכה לנכס פיננסי שמוצע לציבור.

<דודו לביא: המשטר היחיד שחל עליה הוא משטר של גילוי.

<דודו לביא: זאת אומרת, אי-אפשר להגיד לך מה לעשות, אפשר לבקש ממך לגלות לציבור איך אתה פועל ואיך אתה עושה.

<דודו לביא: ה- ETF זאת קרן נאמנות.

אורלי לוי אבקסיס: ושם יש פיקוח אז אין בעיה.

אורלי לוי אבקסיס: אני עוד לומדת את הנושא.

<דודו לביא: ביחס ל-ETF הוא חוסה תחת משטר של פיקוח.

<דודו לביא: התחום הוא באמת טיפה מורכב.

<דודו לביא: אני מאוד מקווה שנציגי תעודות הסל באמת ימשיכו את המהלך המבורך - יש לנו שיתוף פעולה מצוין - בחודשים הקרובים ויביאו לכך שבעזרת השם כבר בשנה הזו אנחנו נביא לשולחן הוועדה את הצעת החקיקה.

<דודו לביא: אבל אנחנו לא יכולים לייצר מצב שבו אנחנו ניצור תלות בין הדברים.

<דודו לביא: כי הדבר יוביל לאנטי תמריץ של תחום תעודות הסל להיכנס תחת משטר של פיקוח.

<דודו לביא: הם יבואו ויגידו: למה לנו להפוך להיות מפוקחים?

<דודו לביא: הרי ברגע שנהפוך להיות מפוקחים בד בבד בכך אנחנו גם - - - שתיפתח לתחרות.

<דודו לביא: זה פשוט לא הגיוני.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אם אפשר בבקשה להסביר את התקנות הראשונות.

<אברהם וול: אפשר, בבקשה, להשיב לדברים האחרונים?

<אברהם וול: נאמרו כאן דברים כעובדות שאנחנו חושבים שהם לא מדויקים, בכל הכבוד.

משה גפני: אין חובה בבניין הכנסת להגיד דברים מדויקים.

משה גפני: צריך, אבל אין חובה.

<אברהם וול: אם כל החברים מבינים שהדברים שדודו אמר הם לא מדויקים - - -

משה גפני: אבל הדבר הברור שצריך לקרות כאן בוועדה זה שצריך לבקש רשות דיבור, ביקשתם.

משה גפני: קודם אני רוצה שהיא תסביר את התקנות ראשונות.

משה גפני: אני אאפשר לכם.

<שרה קנדלר: הסט הראשון הוא התקנות העיקריות וזה הצעת יחידות של קרן חוץ.

<שרה קנדלר: אלה התקנות שקובעות את כל התנאים שדודו פירט קודם, התנאים שיחולו על קרן נאמנות עצמה שתבוא לישראל, התנאים שיחולו על מנהל הקרן, וכל התנאים שנקבעו כדי להגן על המשקיע בישראל, כולל זכות התביעה בישראל, הדיווחים.

<שרה קנדלר: זה הסט הראשי.

משה גפני: בסדר - מה שדודו הסביר יש לך מה להוסיף על זה?

<שרה קנדלר: אני לא חושבת, אני חושבת שאם נקריא אותן אז - - -

משה גפני: מה אתם רוצים לומר?

משה גפני: זה התקנות של יחידות של קרן חוץ.

משה גפני: בבקשה, ואני רק מבקש שאחד מכם יענה.

משה גפני: תחליטו אם זה המנהל או עורך הדין.

<בועז נגר: שני דברים עובדתיים פשוט כדי להעמיד דברים על דיוקם.

<בועז נגר: הרפורמה הזו מאפשרת כניסה של כל המוצרים מארצות-הברית, שוק של טריליונים.

<בועז נגר: אנחנו לא נגד הכניסה של כל הטריליונים של כל המוצרים.

<בועז נגר: 80% זה בסדר.

<בועז נגר: אנחנו מדברים על מקטע מאוד מאוד מסוים מתוך אותם טריליונים שיכולים להיכנס לפה, קרנות בהיקף של טריליונים.

<בועז נגר: יש היקף של 20% של נכסים שנקרא ETF, לגבי אותו מקטע של ה- 20%.

<בועז נגר: קודם כל, חברי דיבר כאן ארוכות שיצאו מוצרים חדשים.

<בועז נגר: הוא דיבר בעיקר על ה-80% שזה אין לנו בעיה כי זה גם אנחנו יכולים להציע.

<בועז נגר: זה תחרות שוויונית, גם אנחנו יכולים להציע.

<בועז נגר: יש איזשהו סגמנט שהוא בין 10% ל-20% מתוך כל הטריליונים האלה שיכולים להיכנס שאותם כרגע אנחנו לא יכולים להציע.

<בועז נגר: אני מציע לרשות לניירות ערך להוריד את כפפות האגרוף ולהפסיק להסביר לנו באגרופים ולהגיע אתנו להבנה איך אנחנו יכולים להנפיק את ה-ETF, את אותו 10%.

<בועז נגר: זה לא כל כך מורכב לשבת ולהגיע להסכמה איך לא נהיה חסומים בתחרות.

<בועז נגר: אני חושב שזו בקשה טריוויאלית ולגיטימית.

<בועז נגר: סך הכול אנחנו מבקשים יישום הדרגתי.

<בועז נגר: 80% זה יישום מיידי, 20% ייושם כאשר נגיע להסכמה איך אנחנו מנפיקים את המוצר.

אורלי לוי אבקסיס: אבל גם לפי המשל שלך הבנתי שבאמת בנתיב הזה זה נתיב שהוא טוב ללקוח – ETF, שזה מוצר טוב.

אורלי לוי אבקסיס: עכשיו מה אתה אומר?

אורלי לוי אבקסיס: עזבו, בואו נשאיר את המוצר הטוב הזה מחוץ למשחק בכלל עד שאנחנו נסתדר ונגיע לכך שאנחנו נוכל להציע את זה בעצמנו.

אורלי לוי אבקסיס: לפי מה שאני מבינה, אתם הייתם חלק מהעיכוב הגדול עד עכשיו למה אתם לא יכולים להציע את זה.

<בועז נגר: לא, ממש לא.

<בועז נגר: ממש לא נכון.

<בועז נגר: אני אענה.

<בועז נגר: אני רוצה לתת עובדה.

<בועז נגר: לפני 14 שנה בא גוף לרשות לניירות ערך ואמר: אני רוצה להנפיק ETF.

<בועז נגר: אמרו לו: אי-אפשר.

<בועז נגר: לך תנפיק תעודת סל.

<בועז נגר: 14 שנה לא נתנו.

אורלי לוי אבקסיס: בסדר, אבל המגמה השתנתה.

<בועז נגר: בדיוק, אז הגישה השתנתה.

<בועז נגר: בואו נשב, נגיע להסכמה.

משה גפני: הבנו.

משה גפני: אתה הולך או למדינה רחוקה לחלם, או שאתה הולך ללפני 14 שנה.

משה גפני: מה דעתך לדבר על מדינת ישראל בשנת 2016?

<בועז נגר: בכל הכבוד, אם מותר לגוף זר להנפיק ETF, אני רוצה להנפיק ETF.

<בועז נגר: להגיד לי: יש לך משהו בערך, זה לא תשובה שאזרח מדינת ישראל צריך לקבל.

משה גפני: פרופ' האוזר, תשיב לו בבקשה.

<שמואל האוזר: אנחנו מוכנים במקביל לזה שאיגוד תעודות הסל ייכנס אתנו ויתחייב פה לפני כולם שהוא מסיים אתנו.

<שמואל האוזר: עד שזה ייכנס לתחולה, מסיים אתנו את כל התהליך האחר.

<שמואל האוזר: תתחייב לזה ואנחנו - - -

אורלי לוי אבקסיס: מצוין.

משה גפני: תשמע, הצעה כזו כבר לא היתה בוועדת הכספים מלפני 14 שנה.

<שמואל האוזר: אנחנו נקדם עכשיו את התעודות ועד שזה ייכנס.

<שמואל האוזר: אנחנו ניכנס מיידית ואתה תתחייב כאן לכולם.

<שמואל האוזר: לא למשוך, לא למשוך כפי שזה נמשך.

<בועז נגר: אנחנו - - - אינטנסיבית, ושהתחרות תצא באותו זמן.

אורלי לוי אבקסיס: אבל לא באותו זמן בעוד עשר שנים.

משה גפני: לא, עכשיו.

<בועז נגר: חברים, אנחנו מחויבים - - -

משה גפני: רבות, בסדר.

משה גפני: הבנו.

משה גפני: אני מבקש להקריא את התקנות.

<אברהם וול: סליחה, שאלה לפרוטוקול.

<אברהם וול: מתי מעירים לתקנות?

<אברהם וול: ההערות הן לפי סדר ההקראה או מעירים בסוף על הכול?

משה גפני: אתה יכול בסוף, אתה יכול לפי סדר ההקראה אם זה חשוב.

<אברהם וול: יש לנו הערות.

<שרה קנדלר: אולי אחרי שאני אסיים להקריא את הסעיף?

משה גפני: בסדר.

משה גפני: היא תסיים להקריא ואתם תגידו את כל ההערות יחד ונראה מה לעשות איתן.

<שרה קנדלר: סעיף, סעיף, בסדר?

<שרה קנדלר: (ב) סכום הערבות הבנקאית לפי תקנת משנה (א)(3) וסכום הפיקדון הכספי או פיקדון ניירות ערך לפי תקנת משנה (א)(4) יעודכנו בראשון בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי, ויעוגלו לסכום הקרוב שהוא כפולה של מאה אלף שקלים חדשים; לעניין זה – "המדד" – מדד המחירים לצרכן שקבעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<שרה קנדלר: "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון, "המדד היסודי" – המדד שפורסם בחודש דצמבר 2016.

<שרה קנדלר: "

<אברהם וול: אפשר להעיר לתקנה?

משה גפני: רגע, שהיא תסיים.

<שרה קנדלר: את כל התקנות או תקנה תקנה?

<אברהם וול: אולי הסדר המתאים יותר הוא תקנה תקנה?

משה גפני: תמשיכי הלאה.

משה גפני: אתם תרשמו את ההערות על הכול.

משה גפני: אני רוצה לגמור את ההקראה של התקנות.

<בועז נגר: זה נוסח שלא ראו אותו.

<שרה קנדלר: הגשנו אותו אתמול לוועדה.

<בועז נגר: יש בעיה.

<בועז נגר: מקריאים פה סעיפים שאף אחד לא ראה אותם לפני כן.

<שרה קנדלר: יש פה שני פרטים קטנים שלדעתי גם אתם ביקשתם, בלי קשר.

<בועז נגר: בסדר.

<בועז נגר: הכול מצוין, הכול טוב, רק - - -

<שרה קנדלר: התוספת הראשונה – תקנה 2(4), אני חושבת שלא צריך להקריא את התוספת.

משה גפני: מה את קוראת עכשיו?

<שרה קנדלר: את התוספת השנייה.

<שרה קנדלר: זה הדינים האירופאים והאמריקאים.

משה גפני: את יכולה להסביר את זה בעברית?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אקריא ואז אסביר.

משה גפני: למה זה באנגלית?

<שרה קנדלר: כי זה שם של חקיקה אירופאית אז היא כתובה באנגלית.

משה גפני: אגב, אם אתם רוצים את מה שהוסיפו עכשיו, מה שהערתם קודם, אני בעד למחוק את זה.

משה גפני: אתם רוצים – 4?

<אברהם וול: לא.

משה גפני: אה, לא?

<שרה קנדלר: את הדוח המרכז.

משה גפני: חשבתי.

משה גפני: בגלל שיש לכם טענה נכונה, זה התווסף רק עכשיו.

<אברהם וול: אבל לא ראינו את זה, אדוני.

משה גפני: לא חשוב.

משה גפני: אם אתם מבקשים להוריד את זה אני מוחק.

<שרה קנדלר: התוספת השנייה מפרטת את שני הדינים על פיהם אנחנו מקבלים, האירופאית והאמריקאית.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: הערות, אבל אני ממש מבקש בקצרה.

<אברהם וול: נעיר באופן מרוכז ואשתדל לחבר את זה לתקנה הרלוונטית.

<אברהם וול: תקנה 2 – הכותרת שלה היא תנאים להצעת יחידות קרן חוץ בישראל.

<אברהם וול: היא פותחת בזה שהרשות רשאית להתיר הצעה של יחידות, והדרישה שלה היא שהיחידות האלה קיבלו היתר בחוץ לארץ.

<אברהם וול: אבל אין דרישה שהמשך ההצעה בישראל יהיה רק כל עוד ההיתר בחוץ לארץ עומד בתוקפו שזה הרציונל שהוסבר לנו.

<אברהם וול: היתה תקנה באחת מהגרסאות הקודמות שנמחקה.

<אברהם וול: אולי זה מופיע במקום אחר ולא הספקתי לקלוט את זה כי זה נוסף אתמול בערב והקריאו את זה מהר.

<אברהם וול: אבל לפחות לפי הקריאה שלי זה היה באיזשהו מקום, שאם שללו מהם את ההיתר בחוץ לארץ הם לא יכולים להמשיך בישראל.

<שרה קנדלר: זה גם כתוב בחוק, לכן מחקנו בתקנות כי זה נמצא בחקיקה הראשית.

משה גפני: לכן, זה לא בתקנות.

<אברהם וול: התוצאה היא אותה תוצאה.

<שרה קנדלר: זה נמצא בחקיקה הראשית ואותה תוצאה.

<אברהם וול: אוקי, תודה.

<אברהם וול: הערה שנייה שהערנו גם כעניין עקרוני - לפי חוק השקעות משותפות בנאמנות על כל המנהלים הישראלים יש מגבלת נתח שוק.

<אברהם וול: מגבלת נתח השוק הזו נספרת בניכוי מנהלים זרים.

<אברהם וול: המנפיקים הזרים - לא רק שלא חלה עליהם המגבלה הזו אלא ככל שהם לוקחים נתח שוק הם מקטינים את נתח השוק שלנו כי המכנה יורד.

<אברהם וול: זאת אומרת, גם אם לא קרה אתנו שום דבר, בבת אחת אנחנו מגיעים למגבלה.

<אברהם וול: לכן, נראה לנו אלמנטרי שאותה מגבלה - - -

<שרה קנדלר: זה כבר נדון בחקיקה הראשית כי זה חלק מהחקיקה הראשית, והטענה הזו לא התקבלה בחקיקה הראשית.

<אברהם וול: אבל כשדנתם בחקיקה הראשית אמרתם שכל התנאים יהיו בתקנות.

<אברהם וול: אתם מגיעים לתקנות אומרים שזה היה בחקיקה.

<שרה קנדלר: לא, אבל נתח שוק זה משהו שקבוע בחקיקה ראשית.

<דודו לביא: אבל גם לגופו של עניין יש סייג מגבלת נתח השוק שמקום שבו חלים שינויים בנתח השוק כתוצאה מהתפתחות טבעית, מגידול או מצמצום, המגבלה הכמותית לא - - -

<אברהם וול: אין בעיה.

<אברהם וול: תחיל עליהם את אותם תנאים שעלינו.

<אברהם וול: אנחנו לא מבקשים תנאים יותר טובים.

<דודו לביא: הם מתחילים אפס.

<דודו לביא: אין פה, זה קבוצה ריקה.

<אברהם וול: נניח שבצמיחה הטבעית הגענו למגבלת נתח השוק וזה מותר, ועכשיו אני רוצה למכור את כל הפעילות שלי למישהו אחר, אני לא יכול.

<אברהם וול: לא יכול.

<אברהם וול: למה הוא יכול?

<אברהם וול: למה הוא נהנה?

<אברהם וול: אם התנאים האלה הם הוגנים אלינו שיחולו גם עליו, ואם אתה יודע להסביר שאין בעיה אז שלא יחולו גם עלינו.

<אברהם וול: אבל זה לא הגיוני.

<אברהם וול: והוא עוד מכרסם לנו בנתח השוק כשהוא לוקח.

<בועז נגר: אני מוסיף שהם היום מוצרים שלנו מוכרים 150 מיליארד ואנחנו רק 50 מיליארד.

<בועז נגר: כלומר, נוצר פה איזה מצב אבסורד שהגוף שכבר היום מוכר 150 לא כפוף למגבלות.

<יעקב פיגנבוים: זה לגופים מוסדיים וזה לא לציבור הרחב, ואין לזה שום קשר.

<בועז נגר: זה לא משנה.

<יעקב פיגנבוים: זה כן משנה.

<בועז נגר: הכסף מאיפה הוא מגיע, 150 מיליארד הוא מקבל - - -

משה גפני: רבותי, עם כל הכבוד.

משה גפני: בבקשה, תשובה.

<שרה קנדלר: לא ניתן לעשות את זה בתקנות.

<שרה קנדלר: ההוראה הזו של נתח שוק קבועה בחוק, בחקיקה הראשית.

<שרה קנדלר: אפשר לעשות תיקון חקיקה ראשית.

<שרה קנדלר: אבל זה היה פה בדיון הקודם וזה נדחה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: הערה נוספת.

<אברהם וול: אגב, אנחנו חולקים על זה שאי-אפשר לעשות את זה כי יש פה הסמכה מאוד רחבה ואולי היועץ המשפטי של הוועדה ייתן את דעתו.

<אברהם וול: אם אפשר - בואו נעשה את זה.

<אברהם וול: אם אי-אפשר אז אי-אפשר.

<אברהם וול: אבל אנחנו לא חושבים שיש מניעה.

<אברהם וול: יש פה הסמכה מאוד רחבה, כמעט בלי יוצא מהכלל, להכניס מה שרוצים בתקנות.

<שרה קנדלר: לא, אבל החקיקה הראשית קבעה בסעיף 113ד את תחולת הוראות החוק על קרן חוץ.

<שרה קנדלר: זה לא הסעיף ש- - -

<אברהם וול: אבל סעיף 113ג שהוא הסעיף שמסמיך אומר שרשאי לקבוע הוראות ותקנות לפי סעיף קטן (א) יכול שיותקנו דרך כלל או לסוגי קרנות, ויכול שיתייחסו ב- - -

<שרה קנדלר: אבל אתה רוצה באמצעות זה לתקן את החקיקה הראשית.

משה גפני: הנושא מוצה, הלאה.

<אברהם וול: ההערה הבאה בתקנת משנה 2(7) - שוב, אם תיקנת את זה בקריאה, אני מתנצל אם לא קלטתי – אבל כאן מדברים שהיחידה המוצעת במדינה ממדינות אירופה ושבמשך תקופה שאינה קצרה משישה חודשים.

<אברהם וול: לפי הכללים של הבורסה שחלים על הנפקה בישראל, קודם כל, זה שלא שישה חודשים.

<אברהם וול: זה שנים עשר חודש.

<אברהם וול: זאת אומרת, המוצר – לא יכול להיות מצב שאנחנו לא יכולים להציע והם יכולים להציע.

<אברהם וול: לכן, אנחנו מציעים לתקן את זה לשנים עשר חודש.

משה גפני: יש לכם התנגדות?

<שרה קנדלר: ההשוואה היא לא נכונה, אבל אין לנו התנגדות.

<שרה קנדלר: שנים עשר חודש זה בסדר.

משה גפני: שנים עשר חודש.

<אברהם וול: ותיקון סמנטי – עוד פעם, זה לא מדינה ממדינות אירופה, זה מדינה ממדינות אזור הסחר האירופאי.

<אברהם וול: זה רק המדינות שעליהן חלה הדירקטיבה.

<שרה קנדלר: לא, זה לא הגדרה סמנטית.

<שרה קנדלר: התכוונו לכל מדינות אירופה כאשר הם פועלים לפי ה-UCITS.

<שרה קנדלר: אם הקרן עוסקת לפי ה-UCITS אז זה אפשרי.

<אברהם וול: אבל היא לא חלה על כל מדינות אירופה, היא חלה רק על חלקן.

<בועז נגר: התכוונתם גם למלטה, למשל?

<בועז נגר: מלטה – מדינה שהיא לא חברה באיחוד האירופי.

<קריאות: כן, כן.

<שרה קנדלר: אם היא פועלת על-פי הדירקטיבה האירופאית אז זה כן.

משה גפני: טוב, אז אנחנו שמים שנים עשר חודש ולא שישה.

משה גפני: הלאה.

<בועז נגר: יש לנו שאלה להבהרה לתקנה 2(11).

<בועז נגר: ידוע שבניגוד לארץ בקרנות בחו"ל אפשר לבנות בתוך אותה קרן כמה סוגים כשיש מה שנקרא סוגים לטובים יותר וסוגים עם תנאים נחותים.

<בועז נגר: השאלה האם מנהל הקרן לפי 2(11) חייב להציע לציבור בישראל את הסוג הטוב ביותר או שהוא יכול להציע לו גם את הסוג הנחות ביותר, אבל זה שוויוני כי גם שם יש כמה שהוא מציע להם את הסוג הנחות ביותר.

<בועז נגר: למה התכוונתם ב-2(11)?

<בועז נגר: האם רק את הסוג הטוב ביותר?

<בועז נגר: אם יש לו כמה סוגים לקרן, הוא חייב להציע את הסוג הטוב יותר או שיכול להציע גם את הסוג הגרוע ביותר?

<דורית גילת: לא, לא.

<דורית גילת: זה ממש לא קשור למה שהוא מציע.

<דורית גילת: זה קשור שברגע שהוא הציע אז הוא לא יפלה בין יחידה אמריקאי או אירופאי לבין - - -

<בועז נגר: כלומר, התכוונתם שהוא יכול הציע את הסוגD שהוא הנחות ביותר כל עוד שזה זהה ל- - -

<שרה קנדלר: כן, מה שהוא מציע.

משה גפני: הלאה.

<אברהם וול: בתקנה 3, וזה גם חוזר בהמשך, תעודות סל וקרנות נאמנות ישראליות צריכות לפרסם תשקיף ולהגיש דיווחים לרשות פעם בשנה.

<אברהם וול: זה גם מתחבר לאגרות שהם משלמים.

<אברהם וול: לפי מה שאנחנו מבינים בתקנות כאן יהיה פה אישור חד-פעמי.

<דודו לביא: אחלק את ההתייחסות שלי לשניים.

<דודו לביא: קודם כל, ככל הידוע לי לפחות תעודות סל לא חייבות להגיש לרשות תשקיף פעם בשנה.

<בועז נגר: אז מה משנה?

<בועז נגר: אז קרן נאמנות.

<בועז נגר: דודו, זה לא משנה.

<דודו לביא: זה כן משנה, כי אני מוכן להתמודד עם הערות שנוגעות לקרנות נאמנות מקום שהן באות - - -

<אברהם וול: אבל בעוד ארבעה חודשים - - -

משה גפני: אבל אני לא מוכן.

משה גפני: עם כל הכבוד, יש לוועדה עוד דברים לעשות.

משה גפני: מה שנוגע לתעודות הסל אני מבקש תשובה.

משה גפני: אף אחד לא שאל על קרנות נאמנות.

<דודו לביא: בהתייחס לתעודת סל וגם להתייחס לקרנות נאמנות, לפני מספר שבועות עברה בוועדה הזו רפורמה שבמסגרת הרפורמה הזו היא שחררה את מנהלי הקרנות המקומיים מהחובה לבוא ולקבל היתר לתשקיף בגין כל אחד ואחד מהמוצרים, אלא היא צמצמה את זה כדי תשקיף אחד למנהל פעם בשנה.

<דודו לביא: אגב, כשתעודות הסל יהפכו להיות קרנות סל גם הן תהיינה מחויבות בהגשת תשקיף מנהל פעם אחת בשנה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הערה נוספת.

<אברהם וול: אבל האם אנחנו נשלם אגרה פעם בשנה?

<אברהם וול: נניח שיש לנו סדרה מסוימת של קרנות, כי אנחנו נהפוך להיות קרנות, שמתחרה ב-ETF והוא מציע את זה במשך ארבע שנים ומשלם אגרה פעם אחת.

<אברהם וול: אנחנו נשלם אגרה כל שנה או שגם נשלם פעם אחת כמוהו?

<דודו לביא: כל נושא תשלום האגרות הוא כאן לא בר השוואה בכלל.

<דודו לביא: כי מקום שבו מדובר בפעילות שהיא מפוקחת על-ידי הרשות והרשות בגין הפעילות הזו משקיעה תשומות מסוימות היא גובה אגרות לפי תמהיל מסוים.

<דודו לביא: מקום שבו מדובר בפעילות שאינה מפוקחת היא גובה אגרות לפי מפתח אחר.

<דודו לביא: היום מנהלי תעודות הסל לא משלמים אגרות זהות לאגרות שמושלמות על-ידי מנהלי קרנות נאמנות.

<דודו לביא: מנהלי קרנות נאמנות משלמים אגרה בגין כל מוצר, מנהלי תעודות הסל משלמים אגרה בגין כל הנכסים המנוהלים על-ידם.

<דודו לביא: הפערים כאן הם מאוד משמעותיים, אלא אם כן אתה מוכן שזה יחול לשני הכיוונים ואנחנו בהזדמנות הזו אנחנו גם נתקן את הכללים שחלים על מנהלי תעודות הסל ו- - -

משה גפני: תודה רבה.

<בועז נגר: אני רוצה רק להבין על מה הוועדה מוותרת.

<בועז נגר: חשוב שתדעו על מה אתם מוותרים כי הסעיף הזה נראה טכני.

<בועז נגר: נעזוב רגע את האגרות, אתם מוותרים פה על משהו שחשוב שתדעו על מה אתם מוותרים.

<בועז נגר: בכל מקום בעולם מבקשים היתר פעם בשנה.

<בועז נגר: הסיבה לזה שפעם בשנה - - -

<קריאות: זה לא נכון.

<בועז נגר: זה כן.

<בועז נגר: כשיש דרישה להיתר פעם בשנה מציעים שני דברים: ראשית, יש עדכון מידע למשקיע בעברית.

<בועז נגר: שנית, יש לרגולטור, למדינה, סמכות לשנות את תנאי ההיתר.

<בועז נגר: במודל שמוצע פה אין.

<בועז נגר: יבואו הזרים זה יהיה נובל 2.

<בועז נגר: אי-אפשר להחזיר את זה חזרה, ואתם - - -

משה גפני: טוב שאתה אמרת לנו, עכשיו אנחנו יודעים.

<בועז נגר: אתם מוותרים על הזכות לחזור ב- - - אם יש בעיות.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: זהו?

<אברהם וול: בתקנה 4 - - -

משה גפני: נספח לתשקיף קרן חוץ?

<אברהם וול: בדיוק.

<אברהם וול: לטעמנו המוצר המתחרה הישראלי צריך לפרסם פירוט של גורמי סיכון בשפה העברית.

<שרה קנדלר: אנחנו מקבלים את הטענה.

<שרה קנדלר: ראינו את זה במכתב אתמול.

<אברהם וול: ההערה היא שכדי שהיועץ בבנק יוכל להשוות בין המוצרים, אותו נספח בשפה העברית של גורמי הסיכון שמתייחס למוצר הישראלי צריך להיות מפורסם גם על-ידי המוצר הזר.

משה גפני: בעברית.

<אברהם וול: כן.

משה גפני: תגובה.

<שרה קנדלר: מקבלים.

משה גפני: מקבלים.

משה גפני: חבל על הזמן, שתי הערות שלכם התקבלו.

משה גפני: אוי ואבוי אם הם היו אומרים: לא מקבלים.

משה גפני: זאת אומרת, אם אני אבוא אני אקבל רק באנגלית.

<שרה קנדלר: אפילו ניסחנו.

<שרה קנדלר: אפשר להקריא את הנוסח ולראות שהוא מקובל עליהם.

<שרה קנדלר: זה לקוח מהתקנות המקבילות של הקרנות: "10.

<שרה קנדלר: גורמי הסיכון הייחודיים להשקעות הקרן כפי שעולים ממדיניות ההשקעות של הקרן, ממאפייני נכסיה והשווקים שבהם נסחרים הנכסים או מאופן ניהול השקעות הקרן.

<שרה קנדלר: ".

משה גפני: בסדר?

משה גפני: הלאה.

משה גפני: יש עוד הערות?

<אברהם וול: כן.

<אברהם וול: בתקנה 7א - - -

<עודד אופק: עו"ד עודד אופק, היועץ המשפטי של איגוד מנהלי הקרנות.

<עודד אופק: אולי לפני תקנה 7.

<עודד אופק: הערה אחת לתקנה 4א(15) לגבי עמלות נוספות.

<עודד אופק: הסיפא של התקנה הזו מאפשרת לתת הערה כללית שעשויות להיות עלויות נוספות.

<עודד אופק: אנחנו חושבים שיהיה נכון שיהיה כתוב בצורה שלא יתאפשר הdisclaimer- הזה כלל.

<עודד אופק: כלומר שהסעיף יבוא ויאמר שמנהל קרן הזר נדרש לפרט את כל העמלות הנוספות שבהן הוא עשוי להיות מחויב.

<עודד אופק: אם יש עמלות, הן ידועות.

<עודד אופק: עמלות שקשורות למנהל הקרן הזר צריכות להיות - - -

<שרה קנדלר: לא, אבל אנחנו רצינו שיהיה את כל העמלות, לא רק למנהל הקרן.

<שרה קנדלר: בתהליך ההפצה יכול להיות - - -

<עודד אופק: ה-disclaimer בסוף - - -

<דודו לביא: עודד, זה לטובתך.

<דודו לביא: המטרה היא לייצר פה את התשתית שתאפשר למערכי הייעוץ לקבל תמונה מלאה ולא רק את תמונת העמלות שקשורה ל- - -

<עודד אופק: אני מבין שהיא לכאורה לטובה בגלל שיהיה מצוין בצורה מפורשת שיהיו עמלות נוספות.

<עודד אופק: אבל העובדה שמצוין שעשויות להיות עמלות נוספות פוטרת לכאורה מהצורך לפרט אותן.

<אמיר וסרמן: אמיר וסרמן, יועץ משפטי של הרשות.

<אמיר וסרמן: ברישא יש את העמלות שידועות למנהל קרן החוץ, וה-disclaimer הוא לגבי עמלות שאולי הוא לא יודע מהן.

<אמיר וסרמן: זה לא מסמן את החובה שיש ברישא.

משה גפני: כמה הערות יש עוד?

<אברהם וול: שלוש.

משה גפני: בבקשה, תעשה אותן בקצרה.

משה גפני: אני אאפשר.

<אברהם וול: תקנה 7 עוסקת בנציג והרציונל הוא שהמשקיע הישראלי לא צריך לרוץ למלטה או אירלנד או כל מקום כזה, אלא יש פה גוף רציני שעומד מולו.

<אברהם וול: בהקשר הזה יש לנו מספר הערות: ההערה הראשונה היא שהנציגים האפשריים לפי תקנת משנה 7א, מנהל קרן או מנהל קרן החוץ או תאגיד מורשה לשיווק השקעות שזה יכול להיות גופים אפילו קיקיוניים שקיבלו רישיון.

<אברהם וול: יש בחוק הייעוץ הגדרה של תאגיד, שכחתי את המילה המדויקת, חברת תיקים גדולה.

<אברהם וול: זה גוף עם עומק פיננסי, עם ניסיון, עם פיקוח יתר.

<אברהם וול: אנחנו מציעים שהנציג לא יהיה סתם מישהו שקיבל רישיון ניהול תיקים, אלא חברת ניהול תיקים גדולה ומשמעותית כדי לתת מישהו שיעמוד באופן אמיתי מול המשקיע הישראלי.

<אברהם וול: ההערה השנייה – בתקנת משנה (ה) ברגע שמנהל קרן החוץ חדל להציע את היחידות שלו לציבור הוא מפסיק את הכהונה של הנציג תוך 60 יום.

<אברהם וול: הרי אנשים קנו לפני ה-60 יום וצריך לוודא שמי שקנה יש לו עדיין כתובת בישראל שאי-אפשר לסיים אותה בהודעה של 60 יום.

<אברהם וול: ההערה השלישית שמתחברת לזה היא בתקנה 13.

<אברהם וול: שם מדובר בהפרת הוראות הדין.

<אברהם וול: נאמר שבעל יחידה של קרן חוץ שהוצעה בישראל זכאי לתבוע את מנהל קרן החוץ ואת נציגו בבית משפט בישראל לפי העניין.

<אברהם וול: אנחנו הבנו שהמטרה היא שתמיד יהיה לך גוף בישראל שאתה יכול לתבוע אותו.

<אברהם וול: המילים "לפי העניין" – יוצא מצב שהתובע הישראלי ייפול בין הכיסאות.

<אברהם וול: כי הנציג יגיד: לא, זה לא אני.

<אברהם וול: זה הקרן הזרה.

<אברהם וול: והקרן הזרה תגיד: זה לא אני, זה הנציג.

<אברהם וול: צריך להיות מישהו שאחראי באופן כוללני.

משה גפני: שלוש תשובות.

<דודו לביא: לגבי כשירות הנציג – אני מוחה בשמם של הגופים המפוקחים על ההגדרה שלהם כקיקיוניים.

משה גפני: ועדת הכספים איננה מקבלת מחאות, היא רוצה תשובות.

<דודו לביא: מדובר בגופים, בתאגידים, שקיבלו את היתר הרשות לפעול בישראל.

משה גפני: אתם דוחים את השאלה.

<דודו לביא: ככל שהם כשירים לספק שירות לציבור בישראל גם מקום שבו הם קטנים, הם גם כשירים לשמש כנציגים בשים לב למטלות שמושתות על הנציג שהחוסן הפיננסי הם לא ה - - -

משה גפני: תשובה שנייה.

<שרה קנדלר: לגבי מנהל שחדל להציע – זה ברור שיש לו אחריות על מה שנעשה.

<שרה קנדלר: אני לא חושבת שצריך להגיד את זה.

<שרה קנדלר: אני חושבת שמשפטית האחריות שלו חלה כל התקופה.

<אברהם וול: אולי כדאי להבהיר את זה כי זה נקודה חשובה בעיניי.

<שרה קנדלר: אני לא חושבת.

משה גפני: תשובה שלישית.

<שרה קנדלר: לגבי סעיף 13 – זה גם לא מקובל כי אנחנו לא חושבים שזה בהכרח אותה עילת תביעה.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, לנציג יש תפקידים מסוימים ומנהל הקרן - - -

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הערה שלך, בבקשה.

<יעקב פיגנבוים: הערה טכנית.

<יעקב פיגנבוים: סעיף 4(6) שבו קרן החוץ נדרשת לפרסם את כל שמות קרנות החוץ שהיא מנהלת ערב הבקשה, חמש שנים.

<יעקב פיגנבוים: ישנם גופים שמנהלים מאות ואלפי קרנות נאמנות.

<יעקב פיגנבוים: אנחנו מציעים להסתפק בעשר הקרנות הגדולות ביותר.

<יעקב פיגנבוים: גם קשה טכנית.

<שרה קנדלר: זה נראה לנו בסדר, אוקי.

<שרה קנדלר: נתקן את זה בנוסח.

משה גפני: עוד הערות?

<אברהם וול: אדוני, הערה אחרונה לסעיף התחולה.

<אברהם וול: אני חוזר על מה שפתחנו בו.

<אברהם וול: אנחנו מבקשים שהתקנות ייכנסו לתוקף באותו מועד רק לעניין ה-ETFים כמובן, לא לעניין - - -

משה גפני: את ההערה הזו הערת קודם.

משה גפני: אמר יושב-ראש הרשות שהוא מוכן לשבת אתכם, להתקדם עם העניין הזה במהירות ולסכם את העניין עוד לפני שתחול פה התחולה.

משה גפני: אבל אי-אפשר להתנות אחד בשני, זה ברור לחלוטין.

משה גפני: אני מבקש להצבעה את תקנות השקעות משותפות בנאמנות (הצעת יחידות של קרן חוץ), התשע"ו-2016, עם השינויים שנעשו, אדוני היועץ המשפטי.

משה גפני: מי בעד אישר התקנות ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות האלה אושרו.

משה גפני: אני חייב לציין, פה אחד.

משה גפני: תודה רבה.

<אייל לב ארי: רק תסבירי.

<שרה קנדלר: אנחנו פה מדברים על האגרה השנתית לרשות.

<שרה קנדלר: יש עוד סט שאנחנו עוד רגע נקרא אותו שהוא מדבר על אגרה למתן היתר תשקיף ששם אנחנו נבקש לקבוע רק את סכום האגרה הקבועה שזה הסכום הקבוע שזה בסביבות 4,200 שקל, ולא את האגרה המשתנה בגלל שהמידעים המדויקים על כמות הרכישות באמצעות מפיצים בישראל לא יהיה ברור.

<שרה קנדלר: הפיצוי לזה שאנחנו לא גובים את האגרה המשתנה בא פה באגרה השנתית שאנחנו לוקחים אותו באופן קבוע בסכום הכי גבוה האפשרי, ורק במקרים החריגים שבו הוא יוכיח ששווי הנכסים מאוד נמוך אז הוא יוכל - - -

<אייל לב ארי: חצי הכי גבוה.

<אייל לב ארי: לקחתם את התוספת השנייה, - - - את התוספת הראשונה, ששם האגרות יותר גבוהות.

<שרה קנדלר: לא, לא.

<שרה קנדלר: זה הקרנות, לא ניירות ערך.

<שרה קנדלר: לקרנות, זה הכי גבוה לקרנות.

משה גפני: עו"ד אברהם וול, בבקשה.

<אברהם וול: אני חושב שהמקום הכי בוטה שמופר השוויון בין היצרנים הישראלים לזרים הוא אם אנחנו צריכים לשלם אגרות יותר גבוהות, ואנחנו מדברים כאן על משהו כמו 10% מדמי הניהול.

<אברהם וול: כי אנחנו משלמים אגרות קבועות ומשתנות ומהמנפיקים הזרים מבקשים להחיל עליהם רק את הקבוע.

<אברהם וול: ההסבר שנתן חברי דודו לביא, בכל הכבוד, שאנחנו כפופים לפיקוח והם לא, ולכן אנחנו צריכים לשלם יותר תמורת הזכות להיות מפוקחים בישראל, בכל הכבוד, בעיניי זה אבסורדי.

<אברהם וול: הרי גם כשיש הרבה שחקנים בתעשייה יכול להיות שאני הצדיק ועליי לא פיקחו שלוש שנים, ואת כל המשאבים של הרשות משקיעים במישהו אחר.

<אברהם וול: אבל בסוף היום הרשות בונה את התקציב שלה והיא מחלקת את זה על כולם באגרות.

<אברהם וול: זה לא הגיוני שמביאים כאן

<אברהם וול: מוצר ושאני צריך להתחרות אתו, ותמורת הזכות להיות מפוקח יש לי עלויות.

משה גפני: הסברת את זה ברור.

משה גפני: בבקשה.

<דודו לביא: קודם כל, אני לא כל כך מבין מי זה אנחנו.

<דודו לביא: כי נכון להיום מנהלי תעודות סל שמנהלים 150 תעודות סל משלמים אגרה אחת.

<אברהם וול: אנחנו בגלגול שלנו כקרנות ETF, דודו.

משה גפני: אתה לא הבנת את זה מההתחלה?

משה גפני: הוא לא מדבר בשם תעודות סל.

<אברהם וול: אני מדבר על מחר בבוקר, או עוד חצי שנה, כשנשב ואנחנו נהיה ETFים, אני רוצה ש - - -

<דודו לביא: המפתח כאן הוא מפתח של תשלום אגרה פר מוצר, שהאגרה היא אגרה שיש בה את המנגנון המתקן כפי ששרה הזכירה קודם.

<דודו לביא: הוא מהווה שיקוף בין גובה האגרה שהרשות גובה לבין המשקיעים שהיא מחויבת להשקיע מתוקף האחריות שהיא לוקחת על עצמה - - -

<אברהם וול: אתה אמרת לפני חצי שעה שאנחנו מוצר לא מפוקח.

<אברהם וול: למה אתה צריך מאתנו אגרות?

<אברהם וול: אמרת כאן: הם לא מפוקחים.

<דודו לביא: אתם משלמים אגרות יותר נמוכות ממנהלי ה- - -

משה גפני: אני נורא מצטער.

משה גפני: אני אומר לכם שבעזרת השם כשאתם תעברו מתעודות סל שלא מפוקחות לקרנות נאמנות מפוקחות אנחנו נלווה אתכם.

משה גפני: אנחנו לא ניתן שהרשות – לפי דעתי, הם לא ירצו לפגוע בכם.

משה גפני: אבל אם אתם תעלו חשד כזה אנחנו נעזור לכם.

<בועז נגר: אבל למהות לא נתת לי פתרון של להנפיק לפני כן, כי שישה חודשים אי-אפשר להסדיר משהו.

משה גפני: עם כל הכבוד, הבנתי.

משה גפני: יש עוד הערות?

משה גפני: הצבעה

משה גפני: תקנות ניירות ערך (אגרה שנתית)(תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: מיותר לציין שזה פה אחד.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: תקנות ניירות ערך - - -

<שרה קנדלר: עכשיו זה התקנות המשלימות וזה תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף)(תיקון).

<שרה קנדלר: זה הסברתי ביחד עם ה- - -

משה גפני: כן, מאה אחוז.

משה גפני: הערות?

<אברהם וול: ההערה שלי מקודם התייחסה לתקנות האלה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום).

משה גפני: בבקשה להקריא.

משה גפני: הסבר.

<שרה קנדלר: אלה התקנות שמדברות על סיווג הקרנות לגבי פרסום בעיתונים כדי שהן יפורסמו לפי כותרות מתאימות.

<שרה קנדלר: עשינו התאמות כדי שקרנות החוץ גם יפורסמו באותו אופן תחת אותן כותרות.

משה גפני: הערות.

<שרה קנדלר: הוראות המעבר מדברת על זה שאם קרן נוכחית תצטרך לשנות את הסיווג בגלל התקנות האלה היא לא תצטרך לעשות את זה במיידי, אלא בפעם הבאה שהיא צריכה להגיש דוח או תשקיף.

משה גפני: אוקי.

משה גפני: אני עובר להצבעה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: שוב, למרבה ההפתעה התקנות אושרו פה אחד.

משה גפני: התקנות האחרונות תקנות השקעות משותפות בנאמנות (עמלות הפצה), בבקשה.

משה גפני: אני מקדם בברכה את השוטרים.

משה גפני: פשוט התארכו הדיונים ואנחנו עוסקים עכשיו בסיום התקנות של הרשות לניירות ערך, חוק שהתקבל פה לפני שנה וחצי.

משה גפני: אנחנו עכשיו מאשרים תקנות של הרשות לניירות ערך ואנחנו עכשיו לקראת סיום.

משה גפני: אני מודה לכם על הסבלנות.

<אייל לב ארי: שרה, תסבירי את זה.

<שרה קנדלר: תקנות עמלות הפצה קובעות את גובה עמלת ההפצה שמשולמת למפיצים, לבנקים, על-ידי מנהלי הקרנות.

<שרה קנדלר: התיקון הראשון אומר שכל קרנות החוץ יסווגו כקרן מסוג 3 שזה כמו הקרנות המנייתיות והאג"חיות.

<שרה קנדלר: אנחנו לא עושים הבחנה ביניהם.

<שרה קנדלר: כולם ישלמו את העמלה הגבוהה ביותר.

<שרה קנדלר: שני התיקונים הנוספים לא קשורים דווקא לקרנות חוץ.

<שרה קנדלר: הראשונה אומרת שבמקום עמלת הפצה, היום התקנות כבר אומרות, אפשר לגבות את אותו סכום מהלקוח.

<שרה קנדלר: אנחנו קובעים פה שאם זה קרן מחקה או קרן נסחרת ניתן לגבות מהלקוח רק עמלה בשל ביצוע העסקה, ושבקרן כספית אפשר לגבות רק עמלת ההפצה - אלו התיקונים.

משה גפני: אוקי.

משה גפני: יש הערות?

משה גפני: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (עמלות הפצה)(תיקון), התשע"ו-2016 – מי בעד אישור התקנות ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: אני מודה לכם, אני מודה להערות.

משה גפני: אני עומד על דבריי שאם אתם תצטרכו, אני מעריך שלא תצטרכו, אבל אם תצטרכו ליווי של הוועדה כאשר תעברו לקרנות נאמנות מתעודות הסל ויהיו בעיות אנחנו נסייע לכם.

משה גפני: גם הרשות תסייע לכם.

משה גפני: מה שאמר פרופ' שמואל האוזר לגבי הנושא הזה שאפשר לעשות את זה במהירות, אתם מוזמנים לשבת איתם, להתקדם עם העניין, ועוד לפני שהתקנות האלה ייכנסו עם התחולה שלהם אתם כבר תוכלו לעבור לשלב הבא.

משה גפני: זה תלוי עכשיו בכם.

<אייל לב ארי: שרה, מה עם התחילה?

<אייל לב ארי: רציתם עוד משהו?

<שרה קנדלר: נכון, תחילת רבעון.

<שרה קנדלר: רן.

<שרה קנדלר: אתה רצית.

<רן ונגרקו: שזה יהיה תחילת רבעון התקנות של עמלות ההפצה.

<רן ונגרקו: תחילת רבעון, זה יכול להיות תחילת רבעון ראשון, תחילת רבעון שני.

<רן ונגרקו: העיקר תחילת רבעון.

<שרה קנדלר: התקנות של עמלות ההפצה.

<אייל לב ארי: עמלות ההפצה, לא גם של יחידות ה- - -?

<רן ונגרקו: רק עמלות ההפצה.

<שרה קנדלר: אז נכניס את זה, אפשר להכניס.

<אייל לב ארי: כן, למרות שהצבענו.

משה גפני: אז מה ההצעה?

<שרה קנדלר: אז ובלבד שזה יהיה בתחילת - - -, הם ייכנסו לתוקף לא לפני ה- - -

משה גפני: אתם יכולים להגיד תאריך?

משה גפני: זאת אומרת, באיזה רבעון אתם רוצים?

<שרה קנדלר: לא, כי זה חצי שנה מיום הפרסום ברשומות אז זה לא יהיה - - -

<רן ונגרקו: לי לא משנה איזה רבעון, העיקר שזה יהיה בתחילת רבעון.

<שרה קנדלר: אז באוגוסט?

<רן ונגרקו: כן, בסדר גמור.

<שרה קנדלר: אז ברבעון של אוגוסט.

<אייל לב ארי: עמלות ההפצה יהיה ב-1 באוגוסט?

<שרה קנדלר: כן.

משה גפני: אז אנחנו מוסיפים את זה שזה בתחילת אוגוסט, הראשון באוגוסט.

<שרה קנדלר: כן.

<אייל לב ארי: עמלות ההפצה יתחילו - - - ב-1 לאוגוסט.

משה גפני: בסדר, אז אישרנו את זה.

משה גפני: תודה רבה.

<שרה קנדלר: סוף אוגוסט.

<שרה קנדלר: זה ספטמבר בעצם.

<אייל לב ארי: לא, לא.

<אייל לב ארי: הוא כבר סגר.

<שרה קנדלר: סוף ספטמבר – סופי.

<שרה קנדלר: אי-אפשר עכשיו?

<שרה קנדלר: סליחה הרב גפני, אנחנו צריכים לתקן.

<שרה קנדלר: טעינו בתאריך סוף רבעון.

<שרה קנדלר: זה סוף ספטמבר – 30 בספטמבר.

<אייל לב ארי: התחילה 30 לספטמבר?

<שרה קנדלר: כן, 30 בספטמבר.

משה גפני: 30 בספטמבר, אוקי.