הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 27, 2016-01-14 11:00

אלי כהן: אתה.

אלי כהן: כבוד ראש העיר, אתה המארח.

<רון חולדאי: אני קודם כל מברך את הוועדה להתחדשות עירונית על כך שמצאה לנכון לבוא ולבקר בעיר תל אביב-יפו.

<רון חולדאי: אני חושב שלבוא לכאן, ודרך אגב האמת היא שזה מאוד חשוב לא רק לבוא ולעשות דיונים, אלא החוכמה היא ללכת לשטח ולראות את הדברים בהתהוותם.

<רון חולדאי: אני אגיד באופן כללי כמה דברים.

<רון חולדאי: אחת, אני שמח שבאתם לכאן.

<רון חולדאי: הדבר השני, אני חושב שמדינת ישראל כולה נמצאת היום בעידן שאני קורא לו תקופת מעבר, מדוע תקופת מעבר?

<רון חולדאי: מפני שמדינת ישראל כמדינה היא מדינה צעירה מאוד, מדינה שאין לה עדיין מספיק שנים כדי להתעסק בדבר שנקרא ישן מפני חדש תוציאו, היא מדינה שנבנתה במהירות רבה תוך כדי משברים גדולים מאוד, מרביתה של מדינת ישראל, אופייה האורבני נקבע בתקופת המעברות ואילך, בכך שהמדינה התגייסה לקלוט את זרם הפליטים גם אחרי השואה וגם מארצות ערב ותפיסת העולם הייתה שצריך לספק קורת גג לכל מי שהיה אז במעברות או באוהלים או בצריפים וכן הלאה וכן הלאה.

<רון חולדאי: אז המדינה התגייסה ובנתה במהירות מה שקוראיםlow cost housing והדבר הזה משפיע גם על איך נראית מדינת ישראל כולה.

<רון חולדאי: קרית שמונה נראית בדיוק כמו קרית גת, בדיוק כמו יד אליהו, בדיוק כמו יפו ג', בדיוק כמו כל אותם שיכונים וזה הגיע אפילו עד שנות ה-50-60 כאשר בנו את רמת אביב בתחילתה, גם היא עדיין נבנתה באותו אופן של הבלוקונים שמאפיינים את אופי הבנייה במדינת ישראל.

<רון חולדאי: האופי של התנועה הזו או התהליך הזה של הבנייה היה תהליך שהיה מלווה גם בבנייה מסיבית של המדינה, אבל גם, צריך להבין, שבגדול בסטנדרטים לא הכי גבוהים.

<רון חולדאי: היה צריך לספק מהר קורת גג לכל אחד.

<רון חולדאי: כשפונים אליי תלמידי תיכון ושואלים אותי 'איך זה שהמדינה הרשתה שיהיו דירות של 25 מטר?

<רון חולדאי: ' ויש לנו כאלה בהדר יוסף, אני אומר שדירה של 25 מטר עם שירותים ומטבח הייתה עדיפה על אוהל, וזה היה הצורך.

<רון חולדאי: המדינה התגייסה ועשתה את זה.

<רון חולדאי: אנחנו נמצאים היום במציאות שבה בכל זאת מאז שנות ה-50 עברו 60 שנה והבתים נבנו ב- low cost housing והמדינה ככלל נמצאת במצב שבו היא עומדת בפני מציאות שאוכלוסייה עצומה במדינת ישראל גרים בבתים או בקורת גג שצריכה באיזה שהיא צורה לעבור שינוי כי הבתים מגיעים לפרקם.

<רון חולדאי: אם אני אגיד את זה בגדול, אני לא חושב שמדינת ישראל מסוגלת להתמודד עם הבעיה, נערכת להתמודד עם הבעיה, או מטפלת בה בדרך היעילה ביותר.

<רון חולדאי: הראיה, דרך אגב, לחיפוש דרכים לפתור את הבעיה היא בפתרון האומלל, לדעתי, שנקרא תמ"א 38.

<רון חולדאי: מה הוא תמ"א 38?

<רון חולדאי: המדינה ראתה את אוזלת ידה לטפל בחיזוק הבתים מול רעידות אדמה והמציאה פטנט, נעביר את האחריות לבעלי הדירות, לבעלי הבתים.

<רון חולדאי: אבל מה לעשות שזה אותם בעלי בתים שבגלל המציאות שבה הם חיים הם גם לא משפצים את הבית, בגלל זה גם הבתים מידרדרים ובגלל זה נראה הנוף האורבני שלנו כפי שהוא כיום.

<רון חולדאי: התמ"א, בסופו של דבר נוצרה במציאות שבה המדינה רצתה אולי לעשות טוב, אבל בסופו של דבר מעשירה את העשירים.

<רון חולדאי: היא נותנת בונוס של 500,000 שקל לפחות לדירה שבן אדם שיש לו דירה בשווי של 2 מיליון ומעלה עבור דבר שהוא היה צריך לעשות על חשבונו, ואני לא אכנס להרחיב את זה.

<רון חולדאי: עיריית תל אביב-יפו, העיר תל אביב-יפו, מכיוון שהיא גם הייתה ועדיין העיר העברית הראשונה והיחידה במדינת ישראל עד הקמת המדינה, מדרך הטבע גם תהליכי ההתיישנות בעיר תל אביב-יפו התחילו כבר לפני 100 שנה ולא רק אחרי הקמת המדינה עם כל הבנייה הגדולה.

<רון חולדאי: ולכן, גם מפני שהיא המרכז המטרופוליני וגם בגלל ההיסטוריה שלה, גם הצורך שלה להתמודד עם התחדשות עירונית בא ראשון, או להיות החלוצה בתחום כדי לטפל בבעיות דרך דבר שקוראים לו התחדשות עירונית.

<רון חולדאי: ההתחדשות העירונית בעיריית תל אביב-יפו, אפשר לראות אותה בהרבה מאוד היבטים, בעיקר בהתחדשות עירונית של פינוי-בינוי של בתים פרטיים, דרך הפינוי הגדול של כפר שלם בזמנו ודרך פרויקטים כאלה ואחרים שבוצעו כאן בעיר לאורך כל השנים.

<רון חולדאי: בשנים האחרונות העירייה הבינה, וכאן אני רוצה לתת את הכיוון לדיון, שהתחדשות עירונית איננה פינוי-בינוי של בית בודד.

<רון חולדאי: התחדשות עירונית איננה יכולה להיות של בית בודד.

<רון חולדאי: היו פה הרבה מאוד פינוי-בינוי של בתים בודדים, תראו למשל את גבעת עמל אקירוב.

<רון חולדאי: זו שכונה קטנה, צפיפות נמוכה, פינוי בתים גבוהים זה לא פינוי-בינוי.

<רון חולדאי: זה כן פינוי-בינוי בתיאור המשפטי שלו, אבל זה לא הפינוי-בינוי בראייה אם רוצים לראות את הדברים בראיית מקרו, מדוע?

<רון חולדאי: מפני שאם אנחנו לוקחים עיר ורוצים לטפל בהתחדשות של עיר, שכונה, יד אליהו, ורוצים לטפל בהתחדשותה, אנחנו לא יכולים, אל"ף, לבנות על השוק הפרטי שיתכנן לנו אותה, כי הוא מייצר חוסר איזון בהמון דברים שהציבור צריך בסופו של דבר אחר כך לתת להם מענה, בביוב, במים, בחשמל ובגני ילדים, בתשתיות בית ספר, במתנ"סים, באלף ואחד דברים, והוא מייצר צפיפויות או שינויים שהם אינם מאוזנים יחסית לאזורים השונים בתוך העיר.

<רון חולדאי: לכן אנחנו נכנסנו לפינוי-בינוי היום בתכניות שהן הרבה יותר מאשר הבית הבודד, אלא של מקטעי שכונות בראייה שקובעת מראש את תכנית התב"ע לכל השכונה שאפשר לגזור ממנה את התכניות כדי ללכת לפינוי-בינוי שהופך להיות חלק מתכנון כולל שמספק גם את השטחים הציבוריים, גם את התשתיות וכן הלאה.

<רון חולדאי: כל מי שחושב שאין מחירים לציבור אחר כך בלספק את השירותים פשוט טועה ומטעה, וכאילו חושבים זה מעגל סגור.

<רון חולדאי: יותר מזה, אנחנו, היום לפחות, באותם מקומות שבהם אנחנו מבצעים את הפינוי-בינוי באזורים, לצורך העניין הפחות עשירים של העיר, אנחנו גם פותרים מדמי השבחה, כדי לאפשר את התהליך.

<רון חולדאי: אבל מה אומר הדבר הזה?

<רון חולדאי: הוא אומר שאנחנו צריכים לייצר את המקורות במקום אחר כדי להביא את אותם דברים שהם חלק מהיטלי ההשבחה האלה שנועדו לספק את התשתיות הראויות.

<רון חולדאי: זאת אומרת העיר מביאה את זה ממקור אחר.

<רון חולדאי: אז הפרויקט עצמו, אם אתה פוטר אותו מהיטלים והיטלי השבחה, אז הוא בעצם לא נושא את עצמו, אתה צריך לספק מבחוץ אמצעים.

<רון חולדאי: אנחנו, בעיריית תל אביב, בכל זאת מסבסדים באותם מקומות שבהם אנחנו רואים את זה לנכון כי האוכלוסייה לא תעמוד בזה, או לחילופין כדי לא להגיע לצפיפות יתר, אם אני רוצה להכניס עוד הכנסה כדי לבצע - - - אז בקיצור מכל מקום הדבר העיקרי שאני רוצה להביע או לומר אותו, ודרך אגב לנו יש חברה עירונית שנקראת עזרה ובצרון, שזאת התמחותה, היא מייצרת את הדבר המאוד מאוד חשוב, של גם התמחות מקצועית וגם לטפל בדבר הכול כך חשוב בתחום הפינוי-בינוי, באמון בין התושבים ובין היזם, היום השוק הזה הוא שוק פרוע, עם יזמים - - - חלקם, לא כולם, אבל אנשים נכנסים וחותמים חוזים עם אנשים שבורחים להם.

<רון חולדאי: כל השוק הזה הוא שוק מאוד בעייתי.

<רון חולדאי: והבעיה היא שכשנכנס איזה שהוא יזם, מתחיל להחתים את הדיירים, חלק מהדיירים חתמו לו, מגיע אחד אחר, מחתים חצי מהדיירים, מתחילה קבוצה - - - אתה צריך לבוא וליצור את המנגנון שייצר אמון בין הדיירים ובין מי שיבצע בסופו של דבר את הפרויקט, בידיעה שיש מישהו שעוקב, מלווה, בודק, נותן להם, 'חבר'ה, אתם הולכים על דרך בטוחה'.

<רון חולדאי: זה חלק אחד של הבעיה ולפי דעתי לשם צריך להוליך את הדבר, תכנון לא בית בית, לא לסמוך על השוק הפרטי שינהל את זה.

<רון חולדאי: זה צריך להיות מנוהל ממוסד, מסובסד ממוסד לפי הצורך, ואם יש צורך בפינוי-בינוי בחצור הגלילית, שהקרקע לא נושאת את זה, מישהו צריך להגיד שצריך להביא את האמצעים כדי לייצר את הכדאיות הכלכלית.

<רון חולדאי: איך עושים את זה?

<רון חולדאי: לא שיש לי פתרונות קלים.

<רון חולדאי: אין לי, אני לא בא כאן כגאון תורן שבא לתת.

<רון חולדאי: הדבר השני, שאין ברירה אלא להיכנס אליו, והוא, ראיתי אתמול למשל את איילת שקד מציעה את אותו חוק שמדבר על הדייר הסרבן.

<רון חולדאי: זאת אומרת החברה הישראלית צריכה להחליט איפה הנקודה שבה נקודת ההסכמה קובעת, אבל משם חייבת להיות אכיפה כדי שפרויקט יתבצע.

<רון חולדאי: לא יכול להיות שהציבור הכללי, לצורך העניין, תושבי תל אביב, יהיו שבויים בתהליך ההתחדשות העירונית כי תהליך של התחדשות עירונית הוא לא תהליך של הדייר הבודד ודירתו, הוא תהליך של חלק מתכנון עירוני של התחדשות עירונית והפיכת העיר לשונה ממה שהייתה.

<רון חולדאי: אחר כך זה מגיע אל השכונה ואחר כך זה מגיע אל הבית ובסוף זה מגיע לדייר וצריך להכריע, כחברה, מתי אנחנו מגיעים לנקודת האיזון שבה לצורך העניין העירייה, לצורך העניין, אני נותן תרחיש קיצוני, העירייה יוצרת תהליך שהיא אומרת 'אנחנו עושים הפקעה, אנחנו מבטיחים לכם דירות' והדייר כן או לא יכול להתנגד.

<רון חולדאי: זה הקיצוני שבדבר.

<רון חולדאי: הצד השני הוא שבאים אל הקבוצה שנקראת בעלי הדירות, באים אליהם ושואלים כמה אחוז מהדיירים יכולים לעכל את הכלל.

<רון חולדאי: אבל מרגע שהם לא יכולים צריך תהליך יעיל שמסוגל לפתור את הבעיה כדי להגיע לידי ביצוע והיום הרבה מאוד פרויקטים בעיר תקועים על מה שנקרא קבוצת אותם סרבנים שמאלף ואחד טעמים, חלקם צודקים - - - דרך אגב, לא חלקם צודקים וחלקם לא צודקים, כולם צודקים, אבל צריך להכריע ביניהם, אין מה לעשות.

<רון חולדאי: את הדבר הזה צריך לפתור כי באין פתרון לא תהיה התחדשות עירונית אמיתית.

<רון חולדאי: התחדשות עירונית אמיתית היא לא שנבוא ונספר שהיה לנו אירוע כזה או כזה.

<רון חולדאי: צריך לזכור שבתל אביב יש היום לצורך התחדשות עירונית בתכנון כבר 13,000 יחידות דיור ומתוכן בביצוע כרגע 1,600, או משהו כזה, והתהליכים קורים ואנשים מבינים אותם.

<רון חולדאי: בתל אביב יותר קל מפני שערכי הקרקע יותר גדולים ולכן מבחינת כדאיות כלכלית באמת יותר קל בתל אביב מאשר לעשות את זה בקרית שמונה או בחצור הגלילית או בקרית גת או במקום אחר.

<רון חולדאי: זה מובן מאליו.

<רון חולדאי: מכל מקום, אני שמח שבאתם, נתתי כאן את הסקירה שלי.

<רון חולדאי: יש לכם יועץ שהוא מומחה יותר גדול ממני, אז נראה אתכם.

<רון חולדאי: ובכנסת הפופוליסטית קשה להעביר חוקים טובים.

אלי כהן: אנחנו משתדלים להעביר חוקים טובים.

אלי כהן: קודם כל אני באמת שמח להיות כאן, אדוני ראש העיר.

אלי כהן: אגב, האם למישהו יצא לראות את גלוית שנה טובה של עיריית תל אביב?

אלי כהן: יצא לך, יעל, לראות?

יעל כהן-פארן: לא, שמעתי ש - - -

אלי כהן: תשלח את זה גם לחברי הכנסת.

אלי כהן: לדעתי רוב חברי הכנסת היו מאמצים את הגלויה.

אלי כהן: הגלויה, רק שתדעו איך היא נראית, אפרופו הבנתם שראש העיר מאוד תומך בתמ"א, אז הגלויה נראית שרואים את הכנסת, נכון, אדוני ראש העיר?

אלי כהן: ומעליה יש כאילו עוד כנסת, כאילו תמ"א.

אלי כהן: לך אני אומר, היית מעביר את זה פה אחד.

אלי כהן: לדעתי הרבה היו רגועים אם היינו גדלים מ-120 ל-240, אבל זה ככה באמת בשביל - - -

<רון חולדאי: באמת?

אלי כהן: אני מניח ש - - - זה היה באמת ככה משעשע ויפה.

אלי כהן: קודם כל, אדוני ראש העיר, לי יש קשר גדול וטוב לעיריית תל אביב.

אלי כהן: כבר כשנכנסתי לכאן ראיתי את מפקד הטייסת שלי מהצבא, את אבי פרץ, שאני הייתי אצלו מפקד גף ובכלל אני חושב שגם בפאנלים שהשתתפתי עם מנכ"ל העירייה, מנחם לייבה, תמיד הגישה הייתה גישה עניינית, גישה רצינית, וגם העבודה מול מהנדס העירייה, עודד גבולי, שמגיע לישיבות גם במסגרת מהנדס העיר תל אביב, גם במסגרת פורום ה-15 וגם בכלל, נותן באמת את הערותיו.

אלי כהן: חלק אנחנו מקבלים, חלק לא.

אלי כהן: כמובן שאני באופן אישי ביקשתי מסגן ראש העיר שלך, ארנון גלעדי, להיות יועץ לי מכיוון שאני יושב וכבר אנחנו רואים במסגרת ההתאמות שאנחנו עושים במסגרת החוק את החשיבות לקשר עם הרשויות המקומיות.

אלי כהן: נרד רק רגע מעשרת אלפים רגל ולאט לאט נרד.

אלי כהן: ככלל לנושא של משבר הנדל"ן יש כמה סיבות, אחת זה הנושא של הריבית הנמוכה, יש שם אלטרנטיבות השקעה, ועל זה אין לנו יכולת להשפיע, הנושא השני זה הנושא של מחירי הקרקע הגבוהים.

אלי כהן: במחיר למשתכן כאן אנחנו מורידים את מחירי הקרקע בכל מה שקשור במדינה לרמות מאוד נמוכות.

אלי כהן: ואחד הנושאים המרכזיים זה הנושא של הרשויות המקומיות.

אלי כהן: כאן, אני חושב, שאנחנו בהחלט מחפשים את הדרך לבוא ולעבוד ביחד עם הרשויות המקומיות גם במסגרת של הסכמי גג וגם במסגרת החוקים שאנחנו מעבירים עכשיו.

אלי כהן: אני חושב שמה שרואים לנגד עינינו, אדוני ראש העיר, בעיריית תל אביב, זה באמת לא רק הפיתוח של צפון תל אביב, אלא גם כשאני מסתובב - - - אגב, אולי גילוי נאות, חמותי גרה ביד אליהו, כשאתה רואה גם את הפיתוח של שכונות דרום, כשאתה רואה את הפיתוח גם של השכונות של יפו, זה בהחלט נותן את אותו מעמד שאתה רואה איך יש פיזור של הדברים וזה, אני חושב, רק אתה יכול, כי זו לא חוכמה, ולצערי בחלק מהערים, בלי להזכיר שמות, אתה רואה שיש אזור חזק מאוד ואזור חלש מאוד.

אלי כהן: המיצוע הזה שנעשה הוא מיצוע חשוב.

אלי כהן: היום אנחנו נסייר בנווה שרת, אבל אני אומר שגם ביד אליהו אני רואה שיש פרויקט שעכשיו יוצא לפועל ואנחנו רואים איך הוא מתקדם.

אלי כהן: ככלל בנושא של הנדל"ן אין לנו אופוזיציה וקואליציה.

אלי כהן: לשמחתי רבות מההחלטות, ונמצאים איתנו גם היועצים המשפטיים של הוועדה כאן, תומר רוזנר, גלעד קרן, שרה וכולם, שבאמת אנחנו פועלים להעביר את הדברים במרבית המקרים פה אחד, גם על ידי האופוזיציה, תוך הסכמה מלאה, מכיוון שכולנו מבינים את הדבר הזה.

אלי כהן: צודק, אולי, שכל הנושא של התמ"א בכללותו היה נושא של חיזוק מבנים, אבל לאורך הדרך הוא קיבל שני ממדים נוספים.

אלי כהן: האחד זה כפתרון למשבר הדיור, למרות שזאת לא הייתה המטרה העיקרית שלו, להוסיף אלפי יחידות דיור על בסיס התשתיות הקיימות, אבל בעיניי אחד הדברים החשובים זה הנושא של צדק חלוקתי.

אלי כהן: למעשה באה המדינה ונותנת לאותן שכונות ולפריפריה החברתית, שקיימת בכל עיר ועיר, זכויות בנייה בלי לשלם היטל השבחה.

אלי כהן: הנה אני אומר לך כאן, אדוני, שהוועדה סיירה באור עקיבא, וגם באור עקיבא, שהיא עיר לא חזקה, גם שם אנחנו רואים פרויקט של התחדשות עירונית.

<קריאה: זה פרויקט שאנחנו מלווים אותו.

אלי כהן: כן, זה פרויקט שגם אתה בוועדה המרחבית שאתה אמון עליה מלווה אותו.

אלי כהן: אני ביקרתי לפני שבוע בקרית גת וגם בקרית גת יש פרויקטים של התחדשות עירונית ועושה את זה שם אבירם דהרי.

אלי כהן: כמובן שגם במקומות האלה זה עדיין כדאי, על אף שמחיר הקרקע הוא נמוך, וזה בא לידי ביטוי באמצעות זכויות יותר גדולות.

אלי כהן: מכיוון שהתקן הוא 21, מכיוון שבתל אביב מחירי הקרקע הם גבוהים יותר, אז היחסים הם נמוכים יותר.

אלי כהן: אבל יש גם מקומות, כפי שציינת, שזה לא כדאי כלכלית, מכיוון שכבר לתת יחס של פי 20 או פי 25, או אם עכשיו עשינו מחיר למשתכן בעפולה, מחיר הקרקע הוא מינוס 40,000, איך מחיר הקרקע הוא מינוס 40,000?

אלי כהן: אנחנו גבינו עבור הקרקע אפס ונתנו לקבלנים עוד 40,000 שקל השתתפות בעלויות הפיתוח.

אלי כהן: לכן שם שום יחס לא יבוא ויצדיק, ולכן גם כאן, במסגרת הוועדה קיבלנו החלטה לתת לפחות בשלב הראשון, ארבע השנים הראשונות, 150 מיליון שקל.

אלי כהן: אחד הדברים שעיריית תל אביב מתקדמת בהם, וכאן אנחנו פנינו לרשויות מקומיות אחרות, זה הנושא של המִנהלת.

אלי כהן: מִנהלת שתוביל אותה הרשות המקומית, וכאן יש את עזרה ובצרון, ובהחלט הנושא הזה הוא חשוב.

אלי כהן: הרשות המקומית היא זאת שצריכה להוביל את ההתחדשות המקומית.

אלי כהן: צריך לזכור, הזכויות שאנחנו נותנים בפרויקטים הן זכויות של הדיירים, לא של הקבלנים.

אלי כהן: לפעמים הקבלנים מבולבלים, הם חושבים שזה שלהם, לפעמים הם מגישים את הדברים, יש כאן איזה בלבול, ולכן בכל המקומות שאנחנו רואים שיש מִנהלת, אנחנו רואים שזה עובד יותר טוב, כפי שזה קורה בתל אביב, כפי שזה קורה בהרצליה.

אלי כהן: אני רק רוצה להגיד לכם, אחד הפרויקטים הכי גדולים שעבר בארץ, עבר בראשון לציון.

אלי כהן: צריך אם כן להגיד מילה טובה.

אלי כהן: שכונת רמת אליהו עם 3,000 תושבים, 40% מהם בני הקהילה האתיופית, אישרנו שם 10,500 יחידות דיור.

אלי כהן: זו אותה אוכלוסייה שבחיים לא הייתה לה אפשרות לעבור לדירות חדשות.

אלי כהן: אנחנו, המדינה, על מנת לסייע בדבר הזה, נתנו קרקע משלימה בהיקף של 80 דונם.

אלי כהן: נתנו את זה ב-84% הנחה.

אלי כהן: 80 דונם בראשון לציון שווה מעל 400 מיליון שקל.

אלי כהן: זה אנחנו נתנו מכיוון שאנחנו כן לא רוצים את הפערים הגדולים שקיימים באותם מקומות.

אלי כהן: ברמת אליהו, ששם דירה תעלה 650,000 שקל, תעבור את הכביש, דירה עולה 2 מיליון שקל.

אלי כהן: לכן אנחנו רואים בזה גם צדק חברתי ואנחנו נרתמים לטובת הנושא.

אלי כהן: ככלל חשוב להגיד, הגישה שלנו היא גישה שהרשויות המקומיות הן אלה שיקבעו איפה יהיה תמ"א, איפה יהיה פינוי-בינוי, אגב גם איפה לא יהיה.

אלי כהן: אני מכיר את תכנית הרובעים של עירית תל אביב וזה לגיטימי שבמקומות מסוימים נרצה לדוגמה לשמור על שכונה צמודת קרקע.

אלי כהן: זה דבר הגיוני.

אלי כהן: אם אתה עומד בקריטריונים של התמ"א ויש לך מגרש מעל 400 מטר, אז זה לא אוטומטית שאתה תקבל.

אלי כהן: צריך לרשום מרקם תכנוני שיאפשר ביקושים שונים לאוכלוסיות שונות.

אלי כהן: אבל אנחנו רוצים שבכל הרשויות המקומיות יהיה פרק בתכנית המתאר שידבר על הנושא של התחדשות עירונית.

אלי כהן: כמו שאני יודע שבתל אביב יש, אדוני המנכ"ל מנחם, יש את הנושא של תכנית הרובעים, אז בכל מקום שיידעו, ברגע שיידעו תהיה ודאות, הדיירים יידעו מה מגיע להם.

<קריאה: יודעים את זה ביד אליהו.

אלי כהן: הם יידעו, לא יצטרכו לעשות ספקולציות.

אלי כהן: היזמים יידעו אם כדאי להם להיכנס, יידעו מה היחסים שהם מקבלים.

אלי כהן: אני חושב שגם כאן אתם עושים את זה נכון.

אלי כהן: אנחנו, אדוני, לא נכפה, אם אתם תחשבו באותם מקומות, ואני חושב שחברת הכנסת פארן מדברת על הנושא הזה גם בישיבות הוועדה, גם אם במקרים מסוימים אין את התשתיות, אין את הנושא של מבני ציבור ולא ניתן לתת, מאיתנו כפייה לא תהיה.

אלי כהן: אנחנו רק נבקש דבר אחד, ואני יודע שבתל אביב זה קיים, אני חושב, אבל גם מהרשויות האחרות, תגידו מה אתם הולכים לעשות, איפה הולך להיות.

אלי כהן: הוודאות זה כלי מפתח בכלל בתוך התהליכים.

אלי כהן: בכלל, גם הגישה שלנו בכל הנושא של הנדל"ן זה חוקים שפחות נתונים לפרשנות.

אלי כהן: כל חוק, ברגע שהוא נתון לפרשנות, אצלנו חובבי משפטים, חובבי ערעורים, הדבר מגיע לערכאות, מגיע לדיונים, אנחנו משתדלים לצמצם את אי הוודאויות.

אלי כהן: יש לא מעט אי ודאות ואנחנו משתדלים לפעול בנושא הזה.

אלי כהן: דיברת באמת על הנושא של גורמים שנכנסים לענף, המאכרים וכן הלאה.

אלי כהן: אז אנחנו רואים שלאחרונה דווקא נכנסים גופים יותר משמעותיים ולכן ביום ראשון הולכים לעלות לוועדת השרים שני חוקים.

אלי כהן: אחד זה נושא של חוק המארגנים, או חוק המאכרים, איך שנקרא לו, שבו אנחנו רוצים להפסיק את התופעה שבה יזם כובל את ידי הדיירים.

אלי כהן: העיקר מחתים אותו, 'עכשיו החתמתי אותו, עכשיו בואו נחכה, יקרה משהו, יבואו יציעו להם ואני אכנס באמצע'.

אלי כהן: אנחנו נקבע מהו חוק תקף, מתי ניתן להשתחרר מהחוק, איך ניתן להשתחרר מהחוק.

אלי כהן: אם אתה החתמת אותם ובתקופה מסוימת לא קידמת, זה פג תוקף.

אלי כהן: אבל כאן, כמו שאמרתי, אני חוזר לזה שאנחנו מעדיפים לראות חברות כמו עזרה ובצרון, שמעורבות, שפעילות, שעושות, שנותנות, שעושות מכרזים וכן הלאה.

אלי כהן: החוק השני זה חוק דייר סרבן, שלוקח מאפיינים להתחדשות העירונית או לפינוי-בינוי, יותר מאפיינים של התמ"א, מבחינת ערכאות והליכים ודברים כאלה.

אלי כהן: אנחנו היום מקדמים, בלא מעט ערים, גם שכונות שהן ממש מוחלשות.

אלי כהן: אנחנו היום מטפלים בשכונת הקרוונים בבת ים ואני יודע שגם סגן ראשון העיר, ארנון, ותהיה פגישה גם שלך יחד עם מנכ"ל העירייה לבקשתכם עם שר הבינוי והשיכון בנושא של שכונות כמו כפר שלם ואחרות, בעניין מנגנוני פיצוי ולכן גם הנושא הזה ייפתר.

אלי כהן: נושא נוסף, חלק גדול מאותם בנייני רכבת שאנחנו רואים מאוכלסים על ידי דיירי הדיור הציבורי, בעיקר דירות עמידר, חלמיש.

אלי כהן: עמיגור זה קצת פחות בתל אביב, בזה בעיקר עמידר וחלמיש.

אלי כהן: כאן אנחנו קבענו מספר דברים שיגנו על זכויות הדיירים בדיור הציבורי.

אלי כהן: מתוך מטרה שאנחנו כן רוצים לבואו ליצור אינטגרציה חברתית ולכן קבענו, לפחות לגבי 63,000 הדירות, שהן בבעלות המדינה, שאחת, הדיירים ימשיכו לגור באותו אזור, שכר הדירה לא יעלה, יכול להיות שעכשיו אפילו נגיע לנווה שרת, יכול להיות שאפילו יחכו לנו שם כמה שקשורים לנושא של הדיור הציבורי.

אלי כהן: יש סוגיה נוספת שקשורה לוועד הבית, שמדירת שיכון, ששילמת אותי 40 שקלים ועד בית אתה פתאום משלם 400 שקלים ועד בית.

אלי כהן: אני מזכיר לכולם שהדיור הציבורי אלה אנשים שחיים, חלק גדול מהם, על הבטחת הכנסה של כמה אלפי שקלים בודדים בחודש.

אלי כהן: אנחנו, במסגרת חוזה המנכ"ל שיצא בוחנים, או אמרנו שאנחנו נקדם הקמה של קרן שתוכל לעשות לפי מבחן הכנסה השתתפות.

אלי כהן: לגבי פרויקטים שקמו, אנחנו בוחנים איך לטפל בזה.

אלי כהן: אני יודע שסגן הבינוי והשיכון ג'קי לוי בוחן איך לעזור גם לדיירים הקיימים.

אלי כהן: אני יודע שגם בנווה שרת יש 30 דיירים כבר בפרויקט שקם מתוך הדיור הציבורי.

אלי כהן: יש אומרים שכן יש להם יכולת, אין את היכולת, אני יודע שהנושא הזה ייבדק.

אלי כהן: ככלל אנחנו פועלים לתת תמריצים נוספים.

אלי כהן: חוץ מקרקע משלימה שתהיה בהנחה מאוד משמעותית גם לתת השתתפות בתקציבי תכנון על ידי משרד הבינוי והשיכון, אבל לנו חשוב שמי שיתכננו תהיה העירייה יחד עם משרד הבינוי והשיכון, לא היזמים ולא גורמים אחרים, מכיוון שבסוף היום מי שקובע איך העיר תיראה, מי שקובע את המדיניות, מי שיכול לבוא ולראות את התקנים זאת באמת העירייה.

אלי כהן: היום, כדי שתקבלו מושג, מתוך כ-50,000 יחידות דיור שנבנות מדי שנה בארץ, אנחנו מגיעים לכמות שבשנה האחרונה קיבלו 4,300 דירות היתרי בנייה.

אלי כהן: כלומר אנחנו עומדים על 8%-9% ולהערכתי תוך שנתיים אנחנו נעלה לרמה של 15%.

אלי כהן: עיקר ההיתרים שניתנים היום ניתנים במסלולים של תמ"א.

אלי כהן: אגב, אדוני ראש העיר, גם אני את תמ"א 38/1 פחות אוהב.

אלי כהן: אני חושב שבתכנית הזאת יש חסרונות, כמו שבבנייה של דירות גן, מה שמצמצם שטחים ירוקים בבניין עצמו, היא לא מתמודדת עם פתרון של בעיות חניה, שזו גם סוגיה שהיא מאוד משמעותית, לכן במקומות שאפשר, 38/2, וקל וחומר שאפשר לעשות התחדשות עירונית או פינוי בינוי, זה גם דבר שהוא עדיף.

אלי כהן: בכלל, גם במסגרת קרקע משלימה וגם נותנים למינהל התכנון גמישות בעניין קרקעות חומות על מנת שיהיה קודם בינוי ואחרי זה פינוי.

אלי כהן: לא פינוי-בינוי אלא בינוי-פינוי, מכיוון שבסופו של דבר בינוי-פינוי הוא הרבה יותר מהיר, מקצר תהליכים והוא הרבה יותר כדאי כלכלית מאשר לקחת בניין מסוים, לפזר אותו, לשלם שכר דירה וגם הדבר הזה ניתן.

אלי כהן: בימים אלה, ובחודש מרץ להערכתי, אנחנו נאשר את החוק של הקמת רשות ממשלתית להתחדשות עירונית בקריאה שנייה ושלישית מתוך מטרה לשחרר חסמים.

אלי כהן: זה הכיוון, זאת המדיניות, ולך, אני אומר, יש לך נציגים בכירים מאוד במסגרת הוועדה שבאמת טורחים ומגיעים, ועל כך הערכתי, ואנחנו מתכוונים להמשיך לעבוד בשיתוף פעולה, שנמשיך לראות את אותו פוטנציאל מתממש.

<ארנון גלעדי: יש לי משהו להוסיף.

<רון חולדאי: אני צריך לבקש סליחה, אני צריך ללכת.

יעל כהן-פארן: חבל.

<רון חולדאי: מה לעשות, יש סדר יום.

אלי כהן: את רוצה לדבר קודם?

יעל כהן-פארן: אם אתה תישאר, אז טוב.

<רון חולדאי: אני אשאר בשבילך.

יעל כהן-פארן: אני אגיד רק דברים טובים.

אלי כהן: אתם מאותה מפלגה, זה בסדר.

<רון חולדאי: את לא חייבת להגיד דברים טובים.

יעל כהן-פארן: קודם כל אני רוצה לברך את יושב ראש הוועדה ואת ראש העיר שמארח אותנו על הסיור ועל המפגש.

יעל כהן-פארן: כמו שאמרתי גם בישיבות הוועדה, בעיניי התחדשות עירונית זה אולי אחד האתגרים הכי הכי משמעותיים לישראל.

יעל כהן-פארן: אני באה מהכיוון הסביבתי, מהתנועה הירוקה, ואם לא נעשה התחדשות עירונית אז כדי למלא את מלאי הדיור הרצוי אנחנו פשוט נבנה בכל השטחים הפתוחים וזה לא הדבר הרצוי למדינת ישראל ברמה הלאומית.

יעל כהן-פארן: עיריית תל אביב היא אולי העירייה היחידה שיש לה את הניסיון, בגלל התחום של השימור והיום תמ"א 38, שקורית כאן יותר מבערים אחרות, בגלל הכלכליות, ואני חושבת שמאוד מאוד חשוב ללמוד מהניסיון ואולי באמת להבין לעומק את החסמים שהם נתקלו בהם.

יעל כהן-פארן: אני גם בקשר עם העירייה.

יעל כהן-פארן: בגלגולי הקודם, אני רק חודש וחצי בכנסת, גם עבדתי עם עיריית תל אביב, הייתי ראש הפורום הישראלי לאנרגיה שהיום עושה שותפות, בשאיפה, זה עוד לא קורה, עם העירייה לתכנון של אנרגיה בת קיימא בשכונות בצפון העיר.

יעל כהן-פארן: בתחום של התחדשות עירונית, אין ספק שזה אתגר לא רק לעירייה ולא רק לכנסת ולממשלה, זה אתגר לכל העיריות.

יעל כהן-פארן: היום אתם גם הובלתם בתחום אמנת האקלים, הייתם בין הערים הראשונות, פורום ה-15, שיישמתם את הבנייה הירוקה, קראתם לכל פורום ה-15.

יעל כהן-פארן: אני יודעת שאתה הובלת את זה, רון, אז באמת זה סופר חשוב, אין צורך לומר לך.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שגם צריך לקחת את זה בחשבון בהתחדשות העירונית, גם בבנייה חדשה, וגם אם לא יהיה פינוי-בינוי, במקומות אחרים, לא בכל מקום יהיה פינוי-בינוי, במקומות מסוימים יהיה שיפוץ ושדרוג המבנים - - -

<רון חולדאי: אם זה נכנס לתקן זה קורה בכל בינוי.

יעל כהן-פארן: אצלך זה נכנס לתקן, בכל המדינה זה לא נכנס לתקן.

יעל כהן-פארן: זאת הבעיה.

<ארנון גלעדי: אתמול אישרנו בוועדה תכנית מתאר בנושא של שטחים פתוחים ושטחים ירוקים.

<ארנון גלעדי: זו פעם ראשונה שהיה דיון, טבע עירוני.

יעל כהן-פארן: יפה מאוד.

יעל כהן-פארן: תל אביב גם כמובן צריכה לקחת בחשבון מכלול של נושאים והשילוב - - - זאת הזדמנות לכל עיר שעושה התחדשות עירונית לחשוב מחדש על המבנה שלה, על המבנה של השכונה.

יעל כהן-פארן: שכונה מקיימת זאת תפיסה כוללת ואני מניחה שאתה מכיר אותה וזה צריך לבוא לידי ביטוי גם בחוק של התחדשות עירונית, שזה לא יהיה רק, בעיניי, הסתכלות של אוקיי בנייה למגורים וזהו, כי בעצם מה אתה מייצר כשאתה מייצר בנייה למגורים במנותק משימושי קרקע אחרים?

יעל כהן-פארן: אתה מייצר איים של אזורי תעסוקה ואיים של אזורי מגורים ואז אנשים צריכים להתנייד אליהם.

יעל כהן-פארן: בדרך כלל זה ברכב פרטי ופקקים.

יעל כהן-פארן: עכשיו זה 12:00 בצהריים, אז הם פחות נראים פה, אבל אני בטוחה שבבוקר יש פה נוף מצוין של כל פקקי תל אביב, ובטח היום עם הבנייה של הרכבת הקלה, זה יותר גרוע.

יעל כהן-פארן: אבל הרכבת הקלה, כמובן, הייתה כבר צריכה להיות מזמן.

יעל כהן-פארן: הלוואי שהיינו ב-2005 מתחילים את החפירות שלה.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר יש כאן המון המון חסמים והמון אתגרים, חלק מהם תל אביב כבר למדה על בשרה ואפשר ללמוד ממנה, אני חושבת שחלק גדול מהם זה עדיין בתהליכי לימוד.

יעל כהן-פארן: מאוד חשוב שהחוק של הרשות להתחדשות עירונית יגיע ויגיע מהר כי זאת קריאה.

יעל כהן-פארן: בעיניי, בעצם זה שהוא קצת מתעכב ובינתיים יש עשרות תכניות בוות"לים ובוותמ"לים, כולן שטחים פתוחים כמעט, אזור הרי ירושלים, אזורים אחרים שפשוט לוקחים ו - - - אתה יודע, הכי קל לבוא לכסח 1,000 דונם של מטעים ליד איזה קיבוץ ולבנות שם שכונות, קרית אתא, קיבוץ רמת יוחנן, סתם דוגמה, יש בטוח המון דוגמאות כאלה.

יעל כהן-פארן: זה מחליש את הערים, כל בנייה שאתה עושה מחוץ לעיר מחלישה בסופו של דבר את העיר כי האוכלוסייה החזקה יוצאת מהעיר ומי שנשאר, שוב, אולי פחות בתל אביב, אבל בערים אחרות מי שנשאר בעיר ובטח בשכונות שלא חודשו זה אוכלוסיות חלשות.

יעל כהן-פארן: ופה אני מגיעה לנקודה האחרונה.

יעל כהן-פארן: לפני שבוע פגש אותי כאן סגן מהנדס העיר, אני לא זכרתי שהוא גם היה באיזה סיור, אני מתנצלת, אודי, כי הוא לא דיבר.

יעל כהן-פארן: הוא ככה חשש לדבר - - -

<קריאה: הוא לא סגן מהנדס העיר, הוא סגן מנהל אגף תכנון.

יעל כהן-פארן: לפני שבוע היה סיור של ועדה אחרת, ועדת הפנים, שאני השתתפתי בו, בשכונת הארגזים.

יעל כהן-פארן: אני מניחה שאתה מכיר את הנושא.

יעל כהן-פארן: אני לא יודעת מתי לאחרונה היית שם, אבל בשבילי זו הייתה פעם ראשונה.

יעל כהן-פארן: אתה היית בשכונת הארגזים?

<רון חולדאי: לפני שבוע.

יעל כהן-פארן: לא היית שם איתנו.

<רון חולדאי: לא הייתי איתכם, אבל - - -

אלי כהן: אני שבוע כן שבוע לא עובר בדרך לחמותי דרך שם.

יעל כהן-פארן: אז אני חושבת שכשחושבים על פינוי-בינוי אסור לשכוח את הצד החברתי - - -

<ארנון גלעדי: תגיד לה ששבוע לפני זה היית עם התושבים שם.

<רון חולדאי: לא, זה בסדר.

יעל כהן-פארן: אני בטוחה, אבל אני חושבת שיש שם בעיה חברתית אמיתית שאי אפשר להתעלם ממנה.

יעל כהן-פארן: אני לא ראיתי דבר כזה בארץ, והסתובבתי בהרבה מקומות קשים.

יעל כהן-פארן: אני באמת מצטערת לומר, אי אפשר לשכוח את זה שיש שם גם אנשים.

יעל כהן-פארן: אנחנו הרי עושים את ההתחדשות העירונית בשביל האנשים.

<רון חולדאי: תגידי, צומת ארלוזורוב יש דברים כאלה בארץ?

יעל כהן-פארן: זה משהו אחר.

יעל כהן-פארן: הם לא חיים שם 60 שנה.

<רון חולדאי: זה אותו דבר.

יעל כהן-פארן: לא, זה לא אותו דבר.

<רון חולדאי: בסדר, מי חי שם 60 שנה מתוך החבר'ה בשכונת הארגזים?

יעל כהן-פארן: יש שם זקנות שחיות בבית ללא חלון - - -

<רון חולדאי: אני יודע, אני הייתי בכל השכונות.

יעל כהן-פארן: בסדר, בסופו של דבר צריך לחשוב שעושים את הפינוי-בינוי על הצד החברתי ואי אפשר לבוא ורק לחשוב על הצד הנדל"ני, אלא גם יש פה אנשים שצריך להתחשב בהם.

<רון חולדאי: את צודקת, צריך לחשוב.

יעל כהן-פארן: צריך לפצות אותם, צריך לתת את המענה, כי אי אפשר ככה פשוט לבוא ול - - -

אלי כהן: אני חייב להגיד לכם שהייתה אליי פנייה, גם על ידי ארנון, בלי שום קשר לוועדה, לתיאום פגישה יחד עם מנכ"ל העירייה ותתואם פגישה עם השר גלנט לקידום הנושא הזה.

אלי כהן: אנחנו, המדינה, יש פתרונות שעשינו במקומות שונים, לצורך העניין יש לנו כלים מסוימים ואנחנו נציע גם להם את הכלים, כפי שהצענו ב - - - יש לנו לפחות 56 מתחמים בארץ במעמד דומה.

יעל כהן-פארן: במעמד דומה, אבל לא בסיטואציה דומה, לדעתי.

אלי כהן: אני יכול להגיד לך, רק שתדעי, יש 28 שכונות קרוונים, את יודעת ממתי?

אלי כהן: מ-1992, מהעלייה הרוסית, שכונת קרוונים שאמרו להם 'זמני'.

<רון חולדאי: ברמלה ובלוד היית?

יעל כהן-פארן: כן, הייתי במקומות נוראיים בלוד וזו לא שכונת הארגזים.

יעל כהן-פארן: בסדר, יש מקומות - - -

אלי כהן: יש.

יעל כהן-פארן: ברור.

יעל כהן-פארן: אתה יודע, על העוני לא צריך לריב מי יותר נמוך.

יעל כהן-פארן: הרי למה זה קורה בתל אביב?

יעל כהן-פארן: כי יש כאן את העוצמה הכלכלית, אין מה לעשות - - -

<רון חולדאי: אני אסביר לך למה.

<רון חולדאי: זה מפני שמדינת ישראל מצד אחד לא סיפקה את האמצעים ואת הדיור הציבורי לכאלה שהם חסרי יכולת ומצד שני לא ידעה לשמור על האדמה שלה, כי האדמה שלה, של שכונת הארגזים, לפני פחות מ-20 שנה היו שם 100 משפחות, היום יש שם 400 שהצטרפו בשנים האחרונות וכל אלה שהצטרפו במהלך 15-20 השנים האחרונות, לא מגיע להם שום דבר.

<רון חולדאי: אבל כשאת מגיעה לשם הם נראים לך מסכנים בדיוק כמו מישהו שהיה שם, והם גם מסכנים אותו דבר, אבל כשתוציאי אותם משם ותגידי להם 'אני מוציאה אותך משם', האם מגיע להם?

<רון חולדאי: לא מגיע להם, והאם הם נכנסים לקריטריונים של משרד השיכון.

<רון חולדאי: למדינת ישראל אין פתרון בשבילם, לכן הם הגיעו לשם.

<רון חולדאי: אי אפשר לבוא ולהגיד 'צריך להתעסק'.

<רון חולדאי: זה בדיוק כמו שאתמול-שלשום היה בתכנית טלוויזיה מאוד מפורסמת, על איזה שהוא קשיש שהסתובב ומישהו מצא אותו ברחוב והאיש הזה הוא הומלס וכולם פרסמו ובפייסבוק ותכנית הטלוויזיה דיברה על הומלס בתל אביב וכן הלאה וכן הלאה והתנדבו אנשים לתת לו ולעשות לו ושאלו, 'מה עשתה עיריית תל אביב?

<רון חולדאי: ' עיריית תל אביב אמרה 'תשלחו אותו לגגון', והוא אמר שבגגון יש נרקומנים ויש זה, לא רוצה להיות שם וכולם בחשו ובחשו.

<רון חולדאי: מה הסתבר בדיעבד?

<רון חולדאי: שמה שנראה בטלוויזיה הוא לא האמת.

<רון חולדאי: האיש בכלל עמד לדין על זה שהוא שרף את ביתו, האיש הוכנס למעצר בית בבית אבות, האיש ברח ממעצר הבית.

<רון חולדאי: לא רק שאין לו, יש לו אדמות ויש לו רכוש, אבל הוא מסתובב בתל אביב עם המזוודות כי ככה וככה.

<רון חולדאי: מה אני רוצה לבוא ולומר?

<רון חולדאי: מי שנושא בעול ונמצא במקום הזה ומלווה את שכונת הארגזים, לא הגיע ופתאום חושב שאין.

<רון חולדאי: היות שאני מסתובב שם עוד לפני הבחירות, בזמן הבחירות והיו לי גם תלמידים משכונת הארגזים בגימנסיה הרצליה, עוד קודם לכן, אני מלווה את שכונת הארגזים כחלק משגרת חיי ביום יום באופן קבוע.

<רון חולדאי: מצד אחד אין לי ברירה, אני מספק להם ניקיון, אני מספק להם שירותים, מצד שני המדינה לא סיפקה לי את האפשרות לתת להם את התשתיות הבסיסיות כי בלי שהם מפונים אני לא יכול לספק את התשתיות.

<רון חולדאי: דרך אגב, כל פעם שהאיילון יעלה הם יוצפו.

<רון חולדאי: בשכונת התקווה עשיתי את כל מה שצריך ואין, בשכונת - - -

<ארנון גלעדי: גם בעזרה.

<רון חולדאי: אני מתכוון, שבכל מקום שבו מבחינת התשתית אני יכול לעשות אני עשיתי כבר.

<רון חולדאי: יש מקומות - - -

יעל כהן-פארן: למה שם אי אפשר לעשות?

<רון חולדאי: מפני שאני לא יכול לפנות אותם לצורך הביצוע, לכן אני לא יכול לעשות.

<רון חולדאי: כדי לעשות שם תשתיות צריך להרים את הכול.

<רון חולדאי: מה עכשיו אומרים לי?

<רון חולדאי: אתה הולך לבנות כביש והם ימצאו את עצמם שלושה מטרים מתחת לגובה הכביש וצריך לטפל.

<רון חולדאי: אתם חייבים להבין שאי אפשר לבוא מבחוץ, להסתכל על המציאות ולתאר אותה, צריך להבין אותה.

<רון חולדאי: להבין שיש שם אנשים רבים שלא רוצים להתפנות ולהרוויח, כי להרוויח משבע חושות שמושכרות לעובדים זרים מרוויחים הרבה יותר מאשר מהפינוי.

<רון חולדאי: צריך להבין שיש שם אנשים שחלקם קרימינלים שהשתלטו על הקרקע כדי לקבל פיצוי ויש שם אנשים שהם לגמרי מסכנים, לא מגיע להם ולנו אין פתרון איפה להוציא אותם.

<רון חולדאי: עכשיו, לנו אין פתרון, הוועדה שלך לא באה ואומרת 'אנחנו לוקחים על עצמנו למצוא את הפתרון הסוציאלי' למי שאני מוציא אותו משם, כי לא מגיע לו, כי אי אפשר לשים אותו כמגיע לו לעומת מישהו אחר שהוא נזקק, אבל לא ישב שם לאורך 50 שנה.

<רון חולדאי: וזה שלושת רבעי מהחבר'ה שם.

<רון חולדאי: זאת האמת.

<רון חולדאי: אני מקווה שלא תכניסו את זה לפרוטוקול של הוועדה, את הנאום שלי עכשיו.

אלי כהן: אנחנו נעשה עוד פגישה עם עיריית תל אביב וננסה לעזור.

אלי כהן: יש לנו מודלים שהמדינה באה וסייעה.

יעל כהן-פארן: יש בטוח אנשים, זה לא הדיון כרגע, אני העליתי את זה כי התחושה היא שיש צורך לפתור ואם אתה צריך את ה - - -

<רון חולדאי: בוודאי שיש צורך לפתור.

יעל כהן-פארן: לא, אז תבוא ותגיד 'אני רוצה את המדינה ואת הכנסת ביחד איתי'.

<רון חולדאי: אבל אני אומר, אני אומר 17 שנים, אני אומר מהיום שאני פה שאני רוצה את המדינה לפתור את בעיית - - - לתת לי קריטריונים בכפר שלם.

<רון חולדאי: 17 שנה אני אומר, אני מבקש שיהיו קריטריונים לפינוי בכפר שלם.

<רון חולדאי: עד היום אין קריטריונים.

<רון חולדאי: את יודעת למה?

<רון חולדאי: בגלל הכנסת, כי כל פעם שמגיעות בחירות, הוא מגיע וזה מגיע וזה מגיע, /תדחו את זה, לא כדאי, אחרי זה, אנחנו צריכים אותם לפריימריז, אנחנו צריכים את זה, אנחנו צריכים את זה', ולא קובעים קריטריונים.

אלי כהן: אנחנו קצת גולשים לכן אנחנו נעזוב.

יעל כהן-פארן: בסדר.

יעל כהן-פארן: תודה, רון.

יעל כהן-פארן: (בסיור)

<קריאה: כמה נקודות מנקודת המבט היזמית.

<קריאה: ראשית דיירי הדיור הציבורי, לפחות אני באופן אישי טיפלתי ואני מטפל בכל דיירי הדיור הציבורי.

<קריאה: אנחנו מלווים אותם ואנחנו - - - או שהמדינה תישאר שותפה בנכסים נלווים על מנת לממן עלויות של שכר דירה וארנונה, ופה, מנקודת המבט היזמית, לא בטוח שהיא ישימה.

<קריאה: הדרך הנכונה היא שמומלץ לקחת אחריות על דיירי הדיור הציבורי ולתקצב כי בסופו של יום מדירה ששווייה איקס, נכס שיש בידי המדינה בסופו של התהליך, או בידי עמידר, הוא איקס פלוס ובתוך האיקס פלוס הזה המדינה צריכה לתקצב ולטפל בדיירי הדיור הציבורי ולרבות כאן במהלך השנים.

<קריאה: על פי החוק של דיור ציבורי, חמש שנים דיירי הדיור הציבורי אינם רשאים למכור את דירתם - - - כל מי שיכולנו עזרנו לו וחלק מהדיירים גם רכשו בסמוך לתחילת הפרויקט את הדירות.

אלי כהן: זה לא אתם עזרתם, המדינה עזרה.

אלי כהן: לא, רק צריך להבין, אתם לא עזרתם, רק שתדייק.

אלי כהן: מי שנותן את הכסף, מי שנותן להם את ההנחה זה המדינה.

<קריאה: אז אנחנו כיוונו אותם ומאוד עודדנו אותם לרכוש את דירותיהם, שזה בסופו של יום התהליך הנכון ביותר לאורך זמן.

<קריאה: ברמה של לוח הזמנים, לוח הזמנים הוא מאוד מאוד - - - ציינו פה שמחתימים את הדיירים על כל מיני מסמכים ממסמכים שונים, אני חושב שחייבים לעשות רגולציה בעניין הזה ולקבוע מי הגורמים ש - - - התחדשות עירונית.

<קריאה: לא יכול להיות שכל מי שהוא - - - או סוג של מתווך יחתים את בעלי הזכויות על איזה שהם מסמכים שאחר כך קושרים אותם לתקופות מאוד ארוכות.

<קריאה: זה לא מאפשר לקדם פרויקטים ברצינות, צריכים לקבוע מה הן אמות המידה, שזה מאוד מאוד חשוב, על מנת שהפרויקטים האלה ייצאו לפועל.

יעל כהן-פארן: אפשר לשאול שאלה לגבי אורך הפרויקטים?

יעל כהן-פארן: אתה יכול לתת איזה שהיא תמונה שלקח איקס שנים ואחר כך זה התחלק - - -

אלי כהן: רק ברשותך, בוועדות אנחנו קובעים שלוש דקות דיבור, גם לחברי כנסת.

אלי כהן: אז יש לך עוד שתי דקות, אנחנו רוצים לשמוע עוד כמה אנשים.

<קריאה: אני אתן לכם בריף קצר על - - - ב-2000 העירייה יוזמת תב"ע, 2007 מחתימים את הדיירים על הסכמים, 2017 במחצית השנייה אכלוס מלא של הכול.

<קריאה: זה לוח הזמנים כרגע במדינת ישראל.

יעל כהן-פארן: אז שבע שנים לקח להחתים את הדיירים?

<קריאה: לא, העירייה יזמה את התב"ע, ב-2007 החתימו את הדיירים כשיש תב"ע תקפה.

יעל כהן-פארן: אבל למה היה שבע שנים?

יעל כהן-פארן: זה היה בגלל החתמת הדיירים או שהיו - - -

<קריאה: לא, העירייה קידמה תב"ע עד 2006, ב-2006 אישרנו אותה - - -

יעל כהן-פארן: אז ב-2006 הייתה תב"ע, לא ב-2000.

<קריאה: ב-2000 היא התחילה.

<קריאה: היות שאני נושא על גבי את מה שנקרא את אווירת השטח ולאחר הביקור של כבודו יוטלו עליי כל ה - - - אז אני מבקש.

<קריאה: אני אבקש גם מענבר להגיד כמה דקות, היא תציג את עצמה.

<ענבר: אני עובדת סוציאלית קהילתית.

<ענבר: אני מנהלת את העבודה הקהילתית מטעם שירותים חברתיים באזור מרכז וצפון העיר.

<ענבר: כל הנושא של היבטים חברתיים בתכנון שהוועדה שלך באמת שמה את הנושא הזה על סדר היום, שמה את זה על השולחן בצורה כל כך משמעותית, הרי הוא טרנדי עכשיו, אבל לפני חמש-שש שנים זה לא היה קיים.

<ענבר: אנחנו נכנסנו בנושא הזה והעבודה הקהילתית נמצאת בשכונה מאז שהייתה מעברה בעצם, מאז יש כאן עבודה סוציאלית קהילתית.

<ענבר: אבל הכניסה לנושא של התחדשות עירונית, פינוי-בינוי, כל הנושא של ההיבטים החברתיים והתכנון, אנחנו נכנסנו כשהרכבת כבר בעצם נסעה, דהרה.

<ענבר: צריך להבין שזה לא נושא פשוט לנו, כעובדים סוציאליים, להיכנס אליו, אבל עשינו את זה, נכנסנו, למדנו את השפה, למדנו את המורכבות של התהליך ואנחנו נמצאים פה היום בעיקר ב - - - של הדיור הציבורי.

<ענבר: אני חייבת לומר, באמת, אנחנו עוקבים אחרי הדיונים של הוועדה בכנסת, אנחנו קוראים פרוטוקולים, אנחנו לומדים את זה.

<ענבר: קודם כל אני חייבת להגיד שאפּו על זה שסוף סוף הנושא הזה עולה כמו שצריך, בצורה כל כך מהותית ובהירה ושמים את הזרקור.

<ענבר: זה לא היה קודם.

<ענבר: אבל יחד עם זה יש לנו פה בעיה פעמיים.

<ענבר: פעם אחת מכיוון שפה הרכבת כבר דוהרת, וכל מה שהוועדה מדברת - - - שהוועדה מציגה, קצת מאוחר מדי - - - ואנחנו חייבים למצוא להם פתרון שהוא ממש מיידי.

<ענבר: ופעם שנייה שיש עקרונות באותו מסמך שהם לא רלוונטיים לשכונת נווה שרת, כמו הנושא של דירות של 75 מטר.

<ענבר: זה לא רלוונטי פה, זה לא תקף.

<ענבר: לכן גם פה צריך למצוא פתרונות שהם מותאמים.

<קריאה: תודה רבה.

<קריאה: אנחנו נבקש, ברשותך, ממנכ"ל - - - ואחרי זה כל דכפין, וניתן כמה דקות אחרי זה לענות וכל דכפין יעלה ו - - -

אלי כהן: בשמחה.

<אלון ברנוביץ: שלוש דקות.

<אלון ברנוביץ: שלום לכולם, אני אלון ברנוביץ, אני מנהל את הפרויקט שנקרא קדמת צהלה - - -

<קריאה: למה לא נווה שרת, למה צהלה?

<אלון ברנוביץ: - - - מסה קריטית של - - - 450 דיירים במתחם, 'חברים, זה לא יילך', לקח לנו שבע-שמונה שנים להחתים את הדיירים - - - לקח פרק זמן דומה.

<אלון ברנוביץ: ארבע שנים לקח לחברת - - - להחתים 60 דיירים וככל שמספר הדיירי - - - בנושא של חברות הדיור הציבורי, מצד אחד - - - משא ומתן - - - דירות כמה שיותר גדולות, כמה שיותר גבוהות - - - ואחר כך אנחנו מגיעים לכל דיירי עמידר שלא יוכלו לשלם את הארנונה וועד בית - - - אני חושב שבמקום ארבע דירות של 100 מטר, אנחנו מדברים על שש דירות של 60 מטר, זה פתרון לעוד שתי משפחות וגם - - - גודל הדירה - - - לא צריכים שתי חניות ומחסנים וכו'.

<אלון ברנוביץ: אנחנו - - - מקימים קרן, שם - - - לממן 20 שנה של ועד בית ו - - -צריכים - - - יש את הנושא של - - - פינוי-בינוי - - - זה חסם ומחסום, ומשרד המשפטים צריך ל - - - נושא נוסף - - - כולנו מדברים על דיירים ו - - - אנחנו עוסקים ב - - - הרבה זמן - - - אנשים הולכים לעולמם ונוצרים עיזבונות, תוך כדי תהליך - - - ואז אנחנו נמצאים במצב שהבנקים חייבים - - - הם דורשים מאיתנו לסיים תהליך שלצערי - - - בתוך משפחות.

<אלון ברנוביץ: אנחנו נכנסים למעשה לתהליך מאוד ארוך, הדיירים המפונים, זה מעכב את כל ההליכים ו - - -

אלי כהן: לשכת עורכי הדין הגישה - - -

<קריאה: עד שסטלה מגיעה, לאחר מכן יש שלוש דקות לשאלות מהמותן וממשיכים הלאה.

<סטלה: שלום, אני מאוד שמחה שכל החבר'ה פה, שאני מקווה שיטפלו בנו הלאה.

<סטלה: אנחנו באמת היינו כאנשי דיור ציבורי פשוט מוכים מכל כיוון.

<סטלה: לא שמעו אותנו, לא ראו אותנו, לא הקשיבו לנו, היינו במשרדי השיכון בירושלים, היינו בכל מקום.

<סטלה: סוף סוף הגיע פה אדם, אנשים מכובדים, ואני מקווה שיעזרו לנו.

<סטלה: אני לא רוצה לדבר על מה שהיה, אני מבקשת שיהיה טיפול טוב.

<סטלה: כמו שהיה כתוב על שכר הדירה שהבטחתם, על ועד הבית ועל הארנונה.

<סטלה: הבטיחו כאן פטור לארבע שנים וזה לא קיים.

<סטלה: אני מקווה שיהיה הכול בסדר.

אלי כהן: תודה, סטלה.

<ארנון גלעדי: סטלה, הנושא של רכישת הדירה, תדברי על זה במשפט.

<ארנון גלעדי: זה חשוב.

<סטלה: נכון.

<סטלה: בקשר לרכישה של הדיור הציבורי, הבטיחו לנו גם, לפני עשרה חודשים כשהיינו בכנסת, בוועדת רווחה, שאנחנו כן יכולים לקנות את הדירות שלנו במחיר הישן, אין שום בעיה.

<סטלה: קיבלנו את האישורים האלה, ולאן אנחנו הולכים עם זה?

אלי כהן: תודה.

<קריאה: הדבר האחרון זה כל אדם בעל אישיות לוקח איתו איזה מטען אישי, אולי נקרא לזה איזה מטלה כלשהי, לנסות לעזור.

<קריאה: לך יש סיפור על איזה גברת מסוימת.

<סטלה: כן.

<סטלה: אני מקווה שהפתרון היה אתמול, אני סיפרתי על - - -

<קריאה: שאלות.

<קריאה: בבקשה, אדוני.

<יוסף: שמי יוסף, אנחנו פה במעברות.

<יוסף: משנת 55', נולדתי פה.

<יוסף: עברנו את כל הפרויקטים, את כל היסודות של נווה שרת, בטוב וברע.

<יוסף: כיום יצאו פרויקטים חדשים ובפרויקטים החדשים, אני גר ב - - - של חלמיש, עבדתי במפלגת העבודה, מקום עבודה של 27 שנה, הייתי אב הבית, פיטרו אותנו בשנת 99'.

<יוסף: באתי לחלמיש לרכוש את הדירה, אמרו לי שהדירות מוקפאות, אי אפשר לרכוש את הדירה.

<קריאה: מתי?

<יוסף: בשנת 99'.

<יוסף: היום יש את הנושא של היזמים.

<יוסף: אני מבקש רק דבר אחד, לפחות קמה ועדה ואני רואה דרך סטלה, בת השכונה, שומע דברים טובים, קמה ועדה, אני מקווה שיחזירו אותנו לדירות שאנחנו גרים בהן באותן זכויות לפחות.

<יוסף: למשל, דוגמה פשוטה ואחרונה, הלכתי לדרוש משכנתא - - -

<קריאה: לא לא לא.

<יוסף: לא, לצורך דיור, נתנו לנו משכנתא כביכול ל-15 שנה, אבל בגלל סכום של 5,000 שקל בחודש אין משכנתא.

<יוסף: אולי תעלו את הנושא הזה.

<קריאה: בסדר גמור.

<סבסטיאן: אני סבסטיאן ממרכז הגר, בפקולטה למשפטים.

<קריאה: נפגשנו הרבה פעמים.

<סבסטיאן: אני חושב - - - את הקול שלא יצא לנו לשמוע כאן

<סבסטיאן: ואני חושב שהוא חשוב וזה שוכרים.

<קריאה: דיברת על זה בוועדה, תודה.

<קריאה: בסדר, מכירים את זה, תודה.

<קריאה: אנחנו לא יכולים כל ועדה - - - בחיים קצת לגוון.

<קריאה: תביא משהו חדש.

<קריאה: אפרת, את רוצה לומר משהו?

<אפרת: אני חושבת שהתהליך - - - אני לא אדבר על התהליך של הפרויקטים שכן - - - אבל כחברת מועצה אני מקבלת הרבה פניות ויש לנו הרבה התעסקות עם התושבים שמרגישים מאוד לא נוח עם התהליך של התכנון וזה גם מתחבר למה שנאמר כאן, של מתחמי ענק, ועם מתחמי ענק יש לנו קשיים מאוד מאוד קשים של מה פייר מבחינת דיירים - - - בסדר, יש שוכרים ולא שוכרים, אבל דיירים בבעלות.

<אפרת: התהליך חייב להיות מלווה בפעילות קהילתית כזו או אחרת.

<אפרת: מדובר באנשים שאתה לא עושה איתם עסקה, זה לא עסקה, אלה אנשים שלא בהכרח מבינים את התהליך ואנשים שהתחושה שלהם של מה פייר או לא פייר היא לפעמים מאוד מאוד סובייקטיבית, אבל זה המקום שבו הם נמצאים.

<אפרת: לכן אני חושבת שכל השילוב של, איך קראת לתפקיד שלך?

<קריאה: עובדת סוציאלית קהילתית.

<אפרת: של עובדים סוציאליים בתוך התהליך.

<אפרת: לנו אפילו הייתה חשיבה מסוימת, שאולי כמו שהיזם מממן עורך דין הוא יחויב לממן עובדים סוציאליים כאלה או אחרים בלתי תלויים - - -

<קריאה: איפה זה היה?

<אפרת: זה מחשבות שיש.

<קריאה: אה, שלך.

<אפרת: התהליכים.

<אפרת: היום בעצם כאשר יזם, אם אני אפילו לצורך העניין אהיה בוטה, יזם מתחיל תהליך תכנון, זה כמו שאני אקח את הדירה שלך ואתחיל תהליך תכנון.

<אפרת: עכשיו, הדירה היא שלך והתכנון הוא שלי.

<אפרת: יופי, בעיה, נכון?

<אפרת: מתי אנחנו מרשים ליזם להתחיל תכנון מול העירייה?

<אפרת: זה לא עניין פשוט.

<אפרת: נוצר מצב שמינהל ההנדסה צריך לקבוע מה מההסכמים שנחתמו עם הדיירים הם ראויים מבחינתו.

<אפרת: יכול להיות שהוא רשם לה לה לה לה וחתימה של הדייר.

<אפרת: לצורך העניין הוא סופר לה לה לה לים ומתחיל תהליך תכנון וזה חלק ממה שמייצר פה את הקושי הגדול שקרה באחי דקר.

<אפרת: באחי דקר יש טענות גדולות לגבי הבסיס החתימתי שעליו בכלל התחיל היזם לבצע את ה - - -

<קריאה: תודה רבה.

<קריאה: נציגת דיירים - - -

אלי כהן: סליחה, איך השם?

<אריאלה: אריאלה.

אלי כהן: את גרה בשכונה?

<אריאלה: אח שלי גר בשכונה, בדירה, אני גרה פה כמה שנים.

יעל כהן-פארן: אחי דקר זה ליד?

<קריאה: אחי דקר זה פה.

אלי כהן: מה רצית, גברתי?

<אריאלה: אנחנו לא מרוצים מהתהליך ש - - - שסגרו את מתחם אחי דקר ואי אפשר לחלק אותו למתחמים ויש קבוצה של בניינים שרוצים להתאחד ביחד ולקנות ואנחנו בעצם די תקועים, חלק בגלל שחתמו על מסמך עקרונות עם יזם - - -

<קריאה: החלק הגדול.

<אריאלה: לא החלק הגדול, פנינו ליועצת המשפטית - - -

אלי כהן: אנחנו לא נכנסים לפרויקט ספציפי.

אלי כהן: חברת הכנסת יעל כהן-פארן ולאחר מכן אני אסכם.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: קודם כל אני שמחה להיות כאן.

יעל כהן-פארן: אני חברת כנסת מהמחנה הציוני, מצטרפת לסיור של הוועדה כי הנושא הזה מאוד מאוד חשוב לי.

יעל כהן-פארן: אמרתי גם בדיון שהיה קודם בעירייה, בלי התחדשות עירונית אנחנו נראה פה הרבה מאוד בנייה שתחליש את העיר במקום לחזק אותה.

יעל כהן-פארן: אני שומעת את הדברים שלכם כאן, אני אשמח להיות בקשר ובאמת לראות איך מקדמים.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שמאוד מאוד חשוב שהחוק שהולך לעבור ייקח בחשבון ניסיון עבר, ניסיון כמו שהראינו כאן, איך להקשיב לתושבים ולראות איך פותרים את הבעיות.

יעל כהן-פארן: הרי החסם העיקרי זה החתימה של הדיירים כדי להתחיל את הפרויקט.

יעל כהן-פארן: צריך לראות איך עושים את זה נכון ובלי שזה ייקח שמונה שנים.

יעל כהן-פארן: אין מה לעשות, אנחנו רוצים שדברים יקרו מהר ולא יתעכבו, אבל תוך כדי שיתוף.

יעל כהן-פארן: אלי, אני רוצה להגיד, בחוק התחדשות עירונית, האם יש נציגות ציבור?

יעל כהן-פארן: הרי יש מועצת, צריך לחשוב שם איך מייצרים שלציבור יהיה מקום להביע את עמדתו.

<ארנון גלעדי: ראשי הערים יהיו שם.

יעל כהן-פארן: זה לא רק להפגין בחוץ, כי בסוף, מכל התהליך היפה הזה, חס וחלילה שלא נקבל רק התנגדויות והפגנות, כי צריך לראות איך זה מתקדם.

יעל כהן-פארן: ותודה לכם ונשמח להיות בקשר.

יעל כהן-פארן: לסטלה יש את הפרטים שלי, תודה.

אלי כהן: אני אשתדל להתייחס בקצרה לנקודות, כשחלק מהנקודות אנחנו חשבנו עליהן, חלק אנחנו הטמענו אותן ואני אתחיל מהנקודות ש - - - פתרון, אבל בהחלט חלק מהדברים - - - לגבי הנושאים הראשונים ש - - - שאנחנו הרבה פעמים, המדינה מממנת את התכנון.

אלי כהן: המדינה ומשרד הבינוי והשיכון הוא זה שמממן את התכנון ואני מבקש שזה גם יעבור, מנכ"ל עזרה ובצרון היה צריך ללכת, ואנחנו בהרבה מקומות מעדיפים שמי שיוביל את התהליך מול הדיירים בעניין ההחתמה זה יהיה הרשות המקומית.

אלי כהן: כלומר במקרה שלכם - - - אגב, אנחנו קראנו לכל הרשויות המקומיות לבנות מנהלות.

אלי כהן: ברגע שיש שלוחה ברשות המקומית אז לפעמים הספקות והחששות הם הרבה יותר - - - המתחים הרבה יותר קטנים, לא זה מנסה להביא את זה וזה מנסה להביא את ההוא, ולכן גם כאן במקומות האלה, אני חושב שאנחנו נעביר את זה, וגם כאן מול מנכ"ל עזרה ובצרון, כלומר במקומות שזה תקוע, במקומות שטרם התחיל תכנון, אז גם אפשר לקבל תכנון מהמדינה או מהעירייה - - - דיברו כאן, גם סטלה וגם אתה, על הנושא של הדיור הציבורי ועמידר.

אלי כהן: לא תהיה הדרה של דיירי הדיור הציבורי.

אלי כהן: הדבר - - - לא יהיה.

אלי כהן: אנחנו רואים חשיבות גדולה מאוד שהם יהיו חלק מהפרויקט ואנחנו עושים כל מה שצריך, מכיוון שהייתה החלטה במאי 2014, שמשרד הבינוי והשיכון, שדווקא רצתה להקשות על הדיירים, אמרה לכם 'יהיה לכם קשה - - - משפחות חלשות והאזור חלש - - - במקום ליצור אזור אינטגרטיבי.

אלי כהן: ולכן לא - - - וזה חלק מהדברים.

אלי כהן: לאחר מכן דיברו כאן על הנושא של העבודה מול הדיירים.

אלי כהן: אז אחת, דיבר מנכ"ל - - - ביום ראשון עולה לוועדת שרים חוק שנקרא חוק המארגנים.

אלי כהן: חוק המארגנים לא ייתן אפשרות לגוף או לאחד שהוא נקרא לזה קבלן חתימות לבוא ולכבול את הדייר לאורך זמן.

אלי כהן: כעבור פרק זמן מסוים, הבנייה לא התחילה, או לחילופין יש סכום שבו אפשר להגביל את החוזים.

אלי כהן: זה מתוך מטרה למנוע מאותם גופים שהם לא באמת קבלנים, לא באמת - - - לעשות את הנושא הזה.

<קריאה: זה יהיה רטרואקטיבית?

אלי כהן: ככלל בחקיקה יש בעיה של נושא של רטרואקטיביות.

אלי כהן: היו כמה מקרים שעשו רטרואקטיבית אבל ברגע שזה יגיע לדיון בוועדות, אני מניח שביום שני זה יעבור לקריאה ראשונה, לאחר מכן זה יגיע לוועדות ונראה איך אנחנו בדיוק נכנסים לזה.

אלי כהן: פה עלה גם הנושא של הדיור הציבורי ככלל.

אלי כהן: מי שמעודכן ומי שלא, אנחנו פעלנו להגדיל את - - -לדיירי הדיור הציבורי, מ-705,000 ל-915,000 שקל.

אלי כהן: אני שמח להגיד לכם שזה עבר בקריאה טרומית לפני שלושה שבועות, זה עבר בקריאה ראשונה השבוע ביום שני וזה צריך להגיע בשבוע הבא לדיון בוועדת הכלכלה.

אלי כהן: הבטחה של יושב ראש ועדת הכלכלה שזה יעבור בקריאה שנייה ושלישית לכל המאוחר ב-15 בפברואר.

אלי כהן: זאת התכנית.

אלי כהן: זה התחיל - - - ככלל אני - - - לפעול במסגרת - - - התכנית העתידית של הדירות תהיה - - - אני רוצה להזכיר לכם שהייתה לנו דילמה בנושא, מה הייתה הדילמה?

אלי כהן: יש נכון להיום 2,400 משפחות שזכאיות לדיור הציבורי והיום להיות זכאי לדיור הציבורי זה תנאים מאוד דרקוניים, צריך אם חד הורית, 3 ילדים, מתחת לשכר - - - כלומר תנאים מאוד מאוד קשים, ואז יכול להיות מצב שבו משפחה - - - אחד או שניים בדירה גדולה - - - ולמרות זאת אנחנו קיבלנו את ההחלטה שכל אחד, על מנת שלא תהיה אפליה בין הדיירים וגם שדיירי עמידר בדיור הציבורי יהיו כמו יתר הדיירים בבניין, הם יהיו זכאים לעבור לדירות החדשות ללא קשר לגודל של המשפחה, מכיוון שאותם אנשים גרו במקום 20 שנה ו-30 שנה וקנו את אותה זכות מוסרית להיות - - - חלק מהתכנית שלנו, עבור חלק מהאנשים האלה, אנחנו נקטין את שטח הדירה ובעודפים אנחנו נמכור את העודפים ונוכל לממן מזה את הקרן לוועד בית או לקבל דירות נוספות כדי לקצר את המלאי של הדיור הציבורי.

אלי כהן: לגבי האישור של הרכישה.

אלי כהן: סטלה, תשלחי לי את זה למייל, מה שנתנו לך בעבר.

אלי כהן: אני אסתכל ואני אתייחס לזה.

אלי כהן: כפי שאמרת, אם הנושא של חסרי - - - ישוב ויעלה אז תעדכני את חברת הכנסת פארן או אותי ואנחנו נטפל בזה.

אלי כהן: זה לא יהיה.

אלי כהן: לגבי ארנונה.

אלי כהן: נכון להיום זה לא מול הוועדה.

אלי כהן: הוועדה מטפלת, אחת, בנושא של גודל הדירות, ומטפלת בנושא של שכר הדירה לעמידר, שהוא לא משתנה, וכאן אנחנו נעשה את אותו תיקון מול משרד הבינוי והשיכון, ששכר הדירה לא ישתנה בלי שום קשר לגודל הדירה.

אלי כהן: זה אנחנו נוכל להחיל רטרואקטיבית.

אלי כהן: לגבי הנושא של ועד הבית, אנחנו עדיין לא מגובשים.

אלי כהן: אנחנו מבינים שצריך לבוא ולעשות כאן הקלה.

אלי כהן: יש כאן מספר תכניות והדבר הזה היה.

אלי כהן: גם - - - שהוא בוועדה, הוא העלה מספר רעיונות, אנחנו בוחנים את זה יחד עם היועצים המשפטיים לגבש את הנושא הזה.

אלי כהן: לגבי הנושא של שוכרים, העלינו את זה בישיבות הקודמות.

אלי כהן: באחת הישיבות הבאות מתוכנן ראש מטה הדיור לבוא ולהציג התייחסות לנושא של השוכרים ולדיור בר השגה.

אלי כהן: אני מאוד שמח שהיינו כאן, אני חושב שבאמת חשוב לבוא ולא להיות רק במסדרונות הכנסת היפים, עם הפלורוסנטים, ושם לחוקק את החוקים, אלא דווקא כן לבוא ולפגוש את האנשים ולראות אתכם כאן.

אלי כהן: מנהלת הוועדה היא אריאלה מלכה, אם יש לכם עוד הערות או סוגיות נוספות שלא הספקתם להעלות מפאת קוצר הזמן או דברים נוספים, תרגישו באמת לבוא ולשלוח לנו.

אלי כהן: אני רוצה לבקש מכם, ככל שתהיינה הערות אנא מכם העבירו אותם לא יאוחר מיום ה-30 בינואר, מכיוון שאנחנו לקראת פברואר-מרץ מתכנסים לקראת אישור חוק.

אלי כהן: תודה רבה לכם ושיהיה לנו בהצלחה.