ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 159, 2016-02-02 13:30

אלי אלאלוף: צהרים טובים.

אלי אלאלוף: אני מתנצל על האיחור.

אלי אלאלוף: אנחנו בדיון במסגרת יום התעסוקה שמובילה חברת הכנסת עליזה לביא ולא נותנת לנו מנוחה בתחום הזה ואני רוצה להודות לך על כך ועל היוזמה לקיום היום הזה.

אלי אלאלוף: אנחנו בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת – וזה נושא שדנים בו באופן שוטף כאן – תמיד מדברים על נושא תעסוקה ועבודה.

אלי אלאלוף: אנחנו שמחים לקיים דיון מיוחד אבל זה לא הדיון הראשון ובוודאי לא האחרון.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה אחד הנושאים המרכזיים ואומר זאת מי שהכשרתו היא טיפול בעוני.

אלי אלאלוף: אני מאמין שתעסוקה מהווה את אחד הפתרונות המרכזיים אבל לא הבלעדי.

אלי אלאלוף: שלא יהיו אשליות, כל מי שחושב היום שמתמודדים עם העוני רק באמצעות עבודה, הוא טועה.

אלי אלאלוף: הוא טועה כי העוני הוא תולדה של שילוב מערכות שנכשלו ושלא מסוגלות לייצר מהלכים חיוביים בהוצאת אנשים מהעוני.

אלי אלאלוף: אני שמח שיש לי כאן ידידה שהייתה בוועדה, נציגת בנק ישראל, ניצה קסיר.

אלי אלאלוף: ברוכה הבאה.

אלי אלאלוף: אני גם מברך את חברי הכנסת שנמצאים כאן אתנו.

אלי אלאלוף: נמצאת אתנו גם רינה פרנקל, חברת הכנסת לשעבר, ואני שמח על השתתפותך בדיון.

אלי אלאלוף: היום ה-2 בפברואר 2016, כ"ג בשבט התשע"ו והשעה 13:35.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני בחרתי את הנושא של שירות התעסוקה מתוך אכזבה.

אלי אלאלוף: אדוני המנכ"ל, זה מופנה במיוחד אליך.

יעקב מרגי: זאת התחלה טובה כאשר מתחילים בשבח.

<בועז הירש: זאת אומרת, גרוע מזה לא יכול להיות.

אלי אלאלוף: הנושא הזה של שירות התעסוקה שאני מאוד מוקיר ומעריך, זה נושא שרציתי להכיר אותו כבר בשבועות הראשונים שלי בתפקיד ולא רק להכיר אותו אלא גם לחזק אותו וזה גם בגלל הרקע האישי, גם בגלל המפלגה אותה אני מייצג ונמצא בתוכה וגם בגלל החשיבות.

אלי אלאלוף: נעשים מהלכים והיו מהלכים קודמים עם שמות לועזיים כאלה ואחרים ורציתי שהכנסת, ועדת העבודה של הכנסת, תקיים דיון בנושא הזה כבר בשבועות הראשונים של הכנסת, דהיינו, לפני עשרה חודשים.

אלי אלאלוף: הייתה ישיבה עם המנכ"ל שהייתה מלהיבה בעיני המנכ"ל בא עם נכונות, עם ידע, עם המלצות חמות.

אלי אלאלוף: כאמור, עד היום לא התקיים הדיון וזה אומר אנחנו לא שיתפנו פעולה.

אלי אלאלוף: הכנסת לא תרמה את חלקה בתחום הזה ואני חוזר ואומר שהדיון היום הוא תירוץ אבל מעכשיו זה יהיה אילוץ לעבוד ביחד.

אלי אלאלוף: משותף.

אלי אלאלוף: זה יחייב אותנו לעשות יותר.

אלי אלאלוף: היו נתונים שהוצגו בזמנו על ידי המנכ"ל והם זעזעו אותי אותם יכולנו לתקן ביחד.

אלי אלאלוף: שנת התקציב התחילה, שנת התקציב השנייה התחילה ואם לא נתכונן בחודשים הקרובים, ברבעון הקרוב מאוד, גם לא יהיה תקציב של שנה הבאה.

אלי אלאלוף: שירות התעסוקה הוא קודם כל לאוכלוסיות המוחלשות.

אלי אלאלוף: זה לא אומר שהשירות צריך להיות עני.

אלי אלאלוף: השירות חייב להיות ברמה גבוהה, לוחצת ועם תוצאות מעל אלה שיש היום, למרות - שיעורי בית - שש שיפורים כאלה ואחרים.

אלי אלאלוף: לא יכול להיות שיישארו אנשים שלא מקבלים משירות התעסוקה – והם שלכם אומר הרבה – את השירות ההולם ולא יימצאו לאנשים שציינתי לפני כן – תושבי כל המדינה – הפתרונות הנדרשים למצוקה שלהם בנושא תעסוקה כאשר התעסוקה בחלקה – אני חוזר על דבריי – מהווה חלק במוביליות חברתית הנדרשת.

אלי אלאלוף: לא יכולתי להתאפק אבל אני אומר את הדברים מתוך אהבה והערכה לשירות התעסוקה.

אלי אלאלוף: אנחנו כן יכולים לשנות.

אלי אלאלוף: אני לא דמגוג שחושב שבדיון אחד אנחנו נמצא את כל הפתרונות.

אלי אלאלוף: לוועדה הזאת יש יתרון כי היא מקיימת דיוני מעקב בכל התחומים בתדירות שקובעים מראש ושומרים עליה והנושא של שירות התעסוקה באזורים הנדרשים ביותר הוא האובססיה של הוועדה הזאת.

אלי אלאלוף: אני בטוח שיש לכם תפקיד שלא מתמקד אך ורק במסגרות הטכניות אלא לשירות התעסוקה יש גם תפקידים נוספים בראייה כוללת של מה זה שירות תעסוקה.

אלי אלאלוף: היכולת של אנשי שירות התעסוקה, אני מרשה לעצמי לומר ולא רק מידע אישי אלא ממה שלמדתי, היא הרבה יותר גדולה מיכולת הביטוי שלהם היום.

אלי אלאלוף: אני לא תמים לחשוב שזה לא דורש עדכוני שכר, שיפור תנאי העבודה וכל הדברים אבל תבינו, יש לכם משימה לאומית גדולה.

אלי אלאלוף: אני לא מסתפק בהכרזה שבסטטיסטיקה הרשמית של המדינה יש חמישה אחוזים מובטלים.

אלי אלאלוף: זה לא מעניין אותי.

אלי אלאלוף: אני יודע על עשרים אחוזים באזור שלי, בירוחם, בדימונה, בערד, בפזורה הבדואית וזה מה שמעניין אותי.

אלי אלאלוף: זה שבתל אביב אומרים שאין כמעט אבטלה, בסדר, שישחקו עם עצמם אבל בפריפריה, במקומות הקשים, שם מחכים לכם, שם זקוקים לכם וזועקים אליכם.

אלי אלאלוף: לכן לשירות התעסוקה יש תפקיד אדיר ואם אני טועה, אני אשמח להתנצל, אבל לצערי אני בטוח שיש בזה הרבה מאוד מהלכים אפשריים ואני חוזר ואומר שצריך לעשות אותם יחד.

אלי אלאלוף: אנחנו כמחוקקים לא נתחמק כי יש לנו השפעה ותפקידנו הוא לפקח, לפחות עכשיו בהגדרת החוק.

אלי אלאלוף: 25 אחוזים מזמננו בוועדה חייבים להיות מוקדשים למעקב אחרי ביצוע משרדי הממשלה.

אלי אלאלוף: תאמינו לי, אני מכיר את החברים מהקואליציה ומהאופוזיציה, לכולנו יש תיאבון אדיר לבצע או לגרום לבצע.

אלי אלאלוף: שוב, תודה לעליזה לביא על היוזמה, תודה למנכ"ל שירות התעסוקה וליושב ראש על שאתם שומעים את דבריי ומתאפקים.

אלי אלאלוף: רשות הדיבור לעליזה לביא, בבקשה.

עליזה לביא: תודה אדוני היושב ראש.

עליזה לביא: תודה מיוחדת על האפשרות לקיים שני דיונים במסגרת הוועדה גם בוועדת המשנה קיימנו דיון חשוב מאוד בנושא של תעסוקת קשישים בישראל.

עליזה לביא: אדוני, היום המיוחד הזה בא ורוצה לשים זרקור על המצוקה הגדולה בעולם התעסוקה בישראל ואנחנו מתבוננים קדימה, אל המחר.

עליזה לביא: התיאור שאתה נתת הוא כאן ועכשיו.

עליזה לביא: אבל אדוני, התיאור הזה קשה יותר.

עליזה לביא: נתנו לנו חמש שנים בסקר שהוצג בדאבוס לפני כשבועיים לשינוי ענק בתוך עולם העבודה ואנחנו כאן במדינת ישראל נרדמנו במקום.

עליזה לביא: אנחנו חוטאים כלפי הילדים והנכדים שלנו.

עליזה לביא: לא מציידים אותם בכלים הנכונים הראויים קדימה וממשיכים לכוון אותם באותם מסלולים שאנחנו מכירים.

עליזה לביא: אין כאן גמישות מחשבתית, אין הקנייה של מיומנויות, אפשר לבוא עד מחר ולדבר על כל מיני דברים שצריכים אותם ויש ניירות עבודה, אבל שום דבר לא מיושם בשטח.

עליזה לביא: אני מודה שלא הכרתי את זה אבל הבוקר בוועדת הפנים היה דיון שהוקדש לנושא של מיזמי תעסוקה בפריפריה, בדיוק על מה שדיברת אדוני, ושם דיברו אתי אנשים מדימונה ואנשים מכרמיאל שהקימו רשות מקדמת תעסוקה בערים שלהן.

עליזה לביא: אנשים מכירים את הפרויקט החשוב והנפלא הזה אבל אז משרד הכלכלה החליט – אני לא יודעת למה – להעביר את זה לשירות התעסוקה והדיווחים שהגיעו הבוקר מהשטח הם קשים מנשוא ומדברים על נסיגה, על דריכה במקום, על חוסר התכתבות של רשות התעסוקה עם המיזם הנפלא הזה שהיה עשר שנים ושילב אנשים רבים בתעסוקה לפני שהוא עבר לשירות התעסוקה.

עליזה לביא: כלומר, אני אומרת אדוני המנכ"ל, אני אומרת דברים בשם אומרם כדי לתקן.

עליזה לביא: לא הכרתי את הנקודה הזאת אבל הדברים נאמרו באמת עם דמעות בעיניים של אנשים שהקימו את זה בדימונה ובכרמיאל והם באים ואומרים שזה כבר לא קורה, אנשים לא מצטרפים, אנשים לא באים, התנאים הם אחרים, שירות התעסוקה לא נותן מענה.

עליזה לביא: אנחנו עומדים בפני שוקת שבורה של שינוי.

עליזה לביא: כרגע זה התיאור אבל אתה לא יודע מה מחכה לך.

עליזה לביא: זאת לא בעיה אישית שלך.

עליזה לביא: בזרקור של היום המיוחד הזה, התפקיד שלנו הוא לפקח, לראות איפה נרדמים בשמירה, איך הדברים לא קורים, איך אין סינרגיה החל מהגיל הרך והלאה על כל אותם שינויים שצורחים מול עינינו.

עליזה לביא: הנתונים של ה-OECD שבאים לפתחנו ואת דאבוס הזכרתי.

עליזה לביא: הנתונים שלנו, הנתונים שמוצגים בנייר עבודה שכותב יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה היוצא יוג'ין קנדל, אבל מה קרה לכל הניירות הללו?

עליזה לביא: אני מברכת אותך על העבודה אבל באמת אדוני היושב ראש, אי אפשר להשאיר אותו לבד.

עליזה לביא: צריך להיות כאן פרויקט לאומי אבל שים לב לבקשה אישית שלי.

עליזה לביא: אני רוצה לחזור אחרי הדיון הזה עם תשובות לאנשים בדימונה ובכרמיאל שהיו הבוקר בוועדת הפנים ואמרו שאי אפשר להמשיך כך כי אנחנו הולכים אחורה ולא הולכים קדימה.

עליזה לביא: תודה אדוני היושב ראש ושוב תודה על האפשרות לקיים את הדיונים הללו.

עליזה לביא: אני אצטרך לצאת ב-2:00 לכנס המרכזי שלנו באולם ירושלים.

עליזה לביא: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: יש לנו חבר כנסת חדש בוועדה, חבר הכנסת גואטה.

אלי אלאלוף: אם תרצה, תקבל רשות דיבור ראשון.

אלי אלאלוף: יש לכם מצגת שרציתם להציג בפנינו.

<בועז הירש: כן.

<בועז הירש: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

<בועז הירש: מה משה שמעוני, יושב ראש מועצת השירות.

<בועז הירש: אני מקבל את דבריך הן לגבי האכזבה והן לגבי חשיבות שירות התעסוקה.

<בועז הירש: לפני שאני פותח, מכיוון שחברת הכנסת לביא תכף תצא, מילה על רשות מקדמת תעסוקה.

<בועז הירש: אני ביקשתי להעביר את רשות מקדמת תעסוקה לשירות מכיוון שחשבתי שהמצב שבכל מקום פועלים מספר גופים ללא סנכרון וללא ראייה מתכללת, הוא מצב לא נכון.

<בועז הירש: אני יותר מאשר אשמח להבין בדיוק על מה הטרוניות.

<בועז הירש: אני אסביר לדוגמה ששירות התעסוקה מתקציביו הוא העביר לכל רשות מקדמת תעסוקה, ויש שש כאלה, תקציב שנע לדוגמה רק בשנת 2015 בין עשרות למאות אלפי שקלים לקיום קורסי הכשרה מקצועית מטעם רשות מקדמת תעסוקה.

<בועז הירש: במסגרת הסינרגיה, כל ששת הרמ"טים מקבלים 3,000 אנשים בשנה ותכף נראה את סדרי הגודל של השירות.

<בועז הירש: אני מצאתי את זה לא מספק ועל מנת לייצר סינרגיה ביקשתי להגדיל את הקיבולת שלהם מ-3,000 ל-3,600 עם אוכלוסיות של שירות התעסוקה על מנת להעביר אליהם אוכלוסיות בהן יש להם יתרון יחסי בטיפול.

אלי אלאלוף: תרשה לי לברך על כניסתו של חבר הכנסת מיקי לוי.

אלי אלאלוף: לא הצגתי את כל חברי הכנסת אבל המאחרים זוכים בציון לשבח.

<בועז הירש: יש מקומות שיש לנו סינרגיה מצוינת כמו עכו וקריית שמונה, יש מקומות שהסינרגיה האישית פחות עובדת.

<בועז הירש: אני חושב שיש לנו הבדל בין שני סוגי תרבויות שונות אבל אני אשמח לעבור גם אם התפיסה שלנו לגבי מאזן מדדים, מה זה שמו אנשים בעבודה וכדומה ולגבי התפיסה שלנו.

<בועז הירש: תודה על ההערה.

<בועז הירש: אדוני היושב ראש, שירות התעסוקה הוא למעשה ראי של החברה הישראלית.

<בועז הירש: יש לנו 460 אלף לקוחות בשנה שמייצגים את כל החברה הישראלית.

<בועז הירש: זה מורכב מאנשים שמקבלים הפניה ומאנשים בהבטחת הכנסה כאשר עובדי השירות רואים 190 אלף אנשים בחודש, שזה בערך 24 אלף התייצבויות ביום.

<בועז הירש: זה מוסד קבלת קהל עצוב לכל החברה הישראלית על כל שכבותיה.

<בועז הירש: אני מסכים לגבי זעקת הפריפריה כמו שאמרת, אבל מבחינתי גם אדם בתל אביב, בירושלים ובחיפה באבטלה, הוא במצב משברי וזה נכון, מעבר לסטטיסטיקות, שיש כאן המון סיפורים קורעי לב.

<בועז הירש: שירות התעסוקה הוא תאגיד סטטוטורי שפועל מכוח חוק שירות התעסוקה 1959.

<בועז הירש: מפורטים כאן התפקידים שלו שמבוצעים על ידי מבחן תעסוקה.

<בועז הירש: המטרה שלנו היא למעשה להפוך את מבחן התעסוקה לאיכותי.

<בועז הירש: כאשר אנחנו מסתכלים ורואים שאנחנו חיים בעולם רב שינויים, ברמת הפרט נושא תיווך העבודה, כל אופן מציאת העבודה, הולך ומשתנה.

<בועז הירש: ברמת המדינה אנחנו רואים ונתקלים יום יום בבעיות של עוני, בבעיות של רווחה, בסוגיות של פריון נמוך ולמעשה המשימה העיקרית שעומדת בפנינו היא כיצד מבחן התעסוקה שמתקיים בין עובד השירות, מתאם ההשמה, לבין הלקוח דורש העבודה, יביא את הערך המוסף להסרת חסמים ולשילוב דורש עבודה בשוק העבודה.

<בועז הירש: על מנת להגיע למבחן תעסוקה איכותי, אנחנו יכולים לשים את כל האסטרטגיות בצד, אדוני היושב ראש, קודם כל נדרש שתהיה תרבות ארגונית שתהיה מסוגלת לשאת על כתפיה את האתגר החברתי הראשון במעלה והכבד הזה.

<בועז הירש: מזה קרוב לארבע שנים שכם אל שכם עם עובדי השירות הנהגנו כמות עצומה של שינויים .

<בועז הירש: מארגון שיובש תקציבית, שהיה קפוא, שהיה מאובן, פתחנו במסע כאשר בהתחלה זה לא היה קל אבל אני חושב שגם אנחנו וגם עובדי השירות כיום מבינים ששינוי הוא הדבר הכי קבוע, קל וחומר בעולם שמשתנה.

<בועז הירש: אני לא אכנס אתכם לכל הפרטים אבל אני חושב שבאמת מגיע כאן יישר כוח עצום לעובדי השירות שנרתמו ואנחנו היום רואים שירות אחר אחרי יישום של עשרות שינויים.

<בועז הירש: מה מבחינתנו הוא מבחן תעסוקה איכותי.

<בועז הירש: קלענו לדעת גדולים כי כמו שאתה תראה, החלק הנכבד של הפעילות שלנו מתמקד באוכלוסיות החלשות ואני אומר מראש שתמיד אפשר יותר.

<בועז הירש: קודם כל, בנושא של ייעוץ תעסוקתי, יש לנו בשירות 124 יועצים, אלה עובדים שעברו הכשרה מיוחדת לנושא ועכשיו גם החלטנו לעלות מדרגה והשנה סיימו 18 עובדים קורס מאמנים.

<בועז הירש: הם נבחרו מתוך שישים.

<בועז הירש: זה קורס שניתן יחד עם גוף שמוכר על ידי אוניברסיטת בר אילן והוא מתקיים מתוך מטרה להרים קורפוס רחב של מאמנים על מנת שדורש העבודה, כאשר הוא מגיע, יזכה לכתף ולהכוונה תעסוקתית ברמה הגבוהה ביותר האפשרית וזה מהלך רב שנתי.

<בועז הירש: 42 אלף אנשים עברו ייעוץ תעסוקתי ותכף נראה למה הוא משמש.

<בועז הירש: מבחינת הפניות לעבודה.

<בועז הירש: כחלק מהשינוי, עלינו מלפני שלוש שנים מקצב של 3,000 השמות בחודש לממוצע של כ-5,000 השמות בחודש, עלייה של למעלה משישים אחוזים.

<בועז הירש: יחד עם המוסד לביטוח לאומי פתחנו במהלך של מיצוי זכויות.

<בועז הירש: הכוונה לראות דורשי עבודה שיכולים לקבל את זכויותיהם כגון הבטחת הכנסה ללא התייצבות בלשכה או למיצוי זכויות נוספות על ידי ביטוי לאומי.

<בועז הירש: התחלנו את הפרויקט הזה ב-2015, הפנינו 1,241 דורשי עבודה, 43 אחוזים מהם נמצאו פטורים מלהמשיך להתייצב בלשכה, ועוד 31 אחוזים בתהליך התייצבות.

<בועז הירש: זה חלק ממסע מאוד רחב של שיתוף פעולה עם המוסד לביטוח לאומי בראשותו של פרופסור שלמה מור יוסף שהוא למעשה השותף העיקרי שלנו בעשייה היום יומית.

אלי אלאלוף: כמה הפניתם אחרי מבחן תעסוקתי אפקטיבי כמו שכתבנו בדוח העוני?

אלי אלאלוף: באיזה קצב?

<בועז הירש: הפניה למיצוי זכויות או בכלל?

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: בכלל.

אלי אלאלוף: אלה שהם בהבטחת הכנסה.

<בועז הירש: כל דורש עבודה מתייצב אצלנו ובביטוח לאומי והוא דורש זכאות.

<בועז הירש: הביטוח הלאומי משיב לו על זכאות בהבטחת הכנסה תוך חודשיים בערך, זאת בדיקה די מורכבת, ולמעשה מאז אנחנו מדווחים על אותם אנשים.

<בועז הירש: יש לנו כ-97 אלף אנשים בהבטחת הכנסה.

<בועז הירש: למעשה זה דיווח שוטף אל מול ביטוח לאומי.

<בועז הירש: תכף נראה מה אנחנו עושים.

אלי אלאלוף: אתם מנתחים את זה כאן?

<בועז הירש: כן.

אלי אלאלוף: זאת אחת הנקודות החלשות שהיו בבדיקה של דוח העוני.

<בועז הירש: נכון.

אלי אלאלוף: מספר המופנים או אלה שפונים כדי להיות מופנים, כדי למצות את הזכויות שלהם וכדי להתחיל לקבל.

<רן מלמד: אפשר לשאול כמה סירובים שירות התעסוקה רשם לאנשים בשנת 2015 ומה ההיקף של הקצבאות לקיום שנלקחו מאנשים כתוצאה מהסירובים האלה?

אלי אלאלוף: אתה ניצלת כאן קשר חברי.

אלי אלאלוף: אחת הנקודות היא ששירות התעסוקה במתכונת הישנה שלו לא עמד בלחץ הנדרש כדי להפנות לביטוח הלאומי אחרי המבחן התעסוקתי – אני רואה כבר יותר אפקטיבי מכפי שהיה ובראוו – ואני שואל כמה הפניתם למשל בשנת 2015 לעומת שנה קודמת.

<בועז הירש: לעבודה?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: לקבלת הזכויות שלהם בביטוח הלאומי כי בלי הפניה שלכם הם לא יקבלו.

<בועז הירש: אם הבנתי נכון את שאלתך אדוני היושב ראש, למעשה לביטוח לאומי כולם מופנים.

<בועז הירש: גם מתבצע מעקב שוטף כדי לראות שלמעשה אף אחד לא נשאר במידה - מה שנקרא בשפה הטכנית – שמפות ההתייצבות שלו הועברו כנדרש, כדי לראות שהקצבה משולמת בזמן וזה המון עבודה ומאמץ ביחד עם ביטוח לאומי.

<בועז הירש: היכן שאנחנו משתפרים ויש לנו עוד הרבה עבודה, זה באמת בניסיונות ובמאמץ לשלב את אותם אנשים בשוק העבודה.

<בועז הירש: התכניות שאנחנו מפעילים.

<בועז הירש: יחד עם להב"ה הפנינו בשנה שעברה כ-900 אנשים לקורסי מחשב, מייקרוסופט.

<בועז הירש: קורס מייקרוסופט מתבצע ביחד עם מייקרוסופט, ויצ"ו ותפוח.

<בועז הירש: 1,248 דורשות עבודה.

<בועז הירש: זה קורס שמיועד רק לנשים.

<בועז הירש: כחמישים אחוזים השמה בפרויקט הזה וכחמישים אחוזים מהמשתתפות בקורס הזה הן מהבטחת הכנסה.

אלי אלאלוף: זה במימון ישיר שלכם?

<בועז הירש: כן, במימון שלנו עם שלושת השותפים.

אלי אלאלוף: מי שלושת השותפים?

<בועז הירש: מייקרוסופט, תפוח ו-ויצ"ו.

אלי אלאלוף: למשרד הכלכלה אין תקציב להכשרה מקצועית?

<בועז הירש: יש לו תקציב להכשרה מקצועית.

<בועז הירש: זאת יוזמה שלנו.

<בועז הירש: משרד הכלכלה לא קשור לזה.

אלי אלאלוף: יש יוזמות משותפות עם משרד הכלכלה?

<בועז הירש: כן.

<בועז הירש: תכף ניגע בהן.

<בועז הירש: נושא של תכנית תנופה.

<בועז הירש: זאת תכנית בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה, מיועדת לדורשי עבודה בהבטחת הכנסה עם רמת מוגבלויות קשה כאשר גולת הכותרת היא מימון של שלושה חודשים שיקום במרכזי השיקום של משרד הרווחה.

<בועז הירש: זאת לאחר שהם עוברים אצלנו סדנאות שהן סדנאות שילוב, סדנאות כניסה לעבודה ואז בשיתוף עם משרד הרווחה נבנה סילבוס לשילובם בשוק העבודה.

<בועז הירש: השנה פתחנו עשר כיתות ובשנה הבאה ביחד עם משרד הרווחה אנחנו מתכננים להכפיל את זה לעשרים כיתות.

<בועז הירש: מעבר לסוגיות תקציביות, זה גם לקחת מרכז שיקום ולמעשה לבנות אותו לאותו סוג של עבודה ולראות שהוא עושה את זה טוב.

<בועז הירש: זאת אומרת, מעבר להביא את הכסף, זה גם לראות שהעבודה שם מתבצעת.

<בועז הירש: אנחנו כיום עובדים עם שלושה מרכזי שיקום ולקח לנו בעבודה משותפת יחד עם משרד הרווחה להגיע לסטנדרטים המבוקשים.

אלי אלאלוף: אלה המספרים האופטימליים של מקבלי השירות?

<בועז הירש: זאת תכנית שהתחילה בשנת 2015.

<בועז הירש: זאת יריית הפתיחה של כיוונון המערכות כדי להגיע לתפיסה מקצועית משותפת עם משרד הרווחה שמרכזי השיקום יוכלו לבצע אותה, כמובן גם בנייה של המערכות שלנו ואנחנו מקווים שבשנה הבאה מקצועית וניהולית נוכל לעמוד ביעד של הכפלת מספר המשתתפים.

<בועז הירש: אנחנו רואים את זה כמהלך שהוא רב שנתי.

<בועז הירש: היינו רוצים לראות הרבה יותר כיתות אבל אנחנו לא יכולים להגיע לשם במכה אחת.

<בועז הירש: דיברת על שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה.

<בועז הירש: אנחנו מקבלים ממשרד הכלכלה תקציב של שוברים.

<בועז הירש: אני מאוד גאה בעובדי השירות שלמעשה ניתן להם תקציב של עשרה וחצי מיליון שקלים ורמת הביצוע, החלוקה, הייתה לא פחות מאשר 99.5 אחוזים.

אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת מיכל בירן.

<בועז הירש: בשלוש השנים האחרונות השלשנו את תקציב השוברים והגענו בסיכום התקציבי לשנה הקרובה לכך שהוא יגדל בחמישים אחוזים, כך שלמעשה בארבע שנים התקציב יחמש את עצמו.

<בועז הירש: אני רוצה לומר משהו על חשיבות השוברים.

אלי אלאלוף: מה מאפשר השובר?

<בועז הירש: השובר מאפשר קורס כאשר היתרון הגדול שלו הוא גמישות.

<בועז הירש: אתה כדורש עבודה, אחרי שעברת ייעוץ תעסוקתי ואושרת, אתה יכול לפנות למעשה לכל מכללה או גוף כל עוד הוא מוכר על ידי המשרד הממשלתי הרלוונטי ולמעשה נפרס כאן היצע מאוד רחב של קורסים.

<בועז הירש: מחקר שעשה אגף תכנון אצלנו גילה שיש לזה השפעה מאוד יפה על העלייה בשכר שמרוויחים אותם דורשי עבודה.

<רן מלמד: יש השתתפות עצמי של האנשים?

<רן מלמד: אם כן, איך הם משלמים?

<בועז הירש: כן, יש השתתפות עצמית.

<בועז הירש: השובר הוא עד 7,000 שקלים והם מקבלים את זה Back to back ואם יש השתלבות בעבודה, הם מקבלים עוד מענק של 1,500 שקלים.

<רן מלמד: הם צריכים לשלם ורק אחר כך מקבלים את השובר.

<בועז הירש: נכון.

<בועז הירש: הם קודם כל צריכים לשלם ואחר כך הם מקבלים.

<רן מלמד: חלק לא עושים את זה כי אין להם איך לשלם.

<בועז הירש: בחלק מהמקרים זאת בעיה.

<בועז הירש: אכן כך.

מיקי לוי: אולי אפשר לחשוב על משהו בנושא התשלום.

מיקי לוי: אני מבין את הצורך להבטיח את ההשתתפות ואני מניח שזה נובע מכך, אבל אולי כדי שלא נאבד בדרך אנשים, יהיה חצי מימון ורק בסוף את ההשלמה.

מיכל בירן: השאלה מי האנשים שמנצלים.

<רן מלמד: אפשר לשלם ישירות ואז לא צריך שהאישה או הגבר שהולכים לקורס יממנו זאת מכיסם.

אלי אלאלוף: זאת נקודה חשובה.

<בועז הירש: דיברנו על נושא של שוברים.

<בועז הירש: נדבר על עוד שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה וזה נושא של הכשרה פנים מפעלית.

<בועז הירש: בשנת 2015 פעם ראשונה השירות קיבל תקציב ממשרד הכלכלה שעמד על שני מיליון שקלים.

<בועז הירש: עם זאת השכלנו לנצל שני מיליון ו-600 שקלים שזה אמר למעשה להכניס 390 עובדים למסלולי הכשרה פנים מפעלית אצל 32 מעסיקים.

<בועז הירש: זה אומר שהמעסיק רואה תשלום של כאלפיים שקלים למשך מספר חודשים כהשתתפות במימון העלות של אותו עובד, כמדומני לא יותר מעד שישה חודשים, ולאחר מכן אותו דורש עבודה ממשיך אצל המעסיק.

<בועז הירש: למעשה זאת פעם ראשונה שהשירות הפעיל את התכנית הזאת באופן רוחבי והיא זכתה להצלחה מלאה.

מיקי לוי: מה שמדאיג אותי זה הסכום של 6,000 שמשולם וזה מהלך מבורך מאוד.

מיקי לוי: האם יש לכם כבר בדיקה סטטיסטית כמה מהמעסיקים ממהרים לפטר אחרי ששת החודשים, אחרי שקיבלו את המענק, את האנשים האלה.

מיקי לוי: אם זה לא כצעקתה כמו שאני חושב, זה בסדר, אבל אם זה כצעקתה, צריך לחפש דרך לחלק את זה לשני חלקים כדי שהמעסיק לא יפטר את העובדים אחרי שהמענק יתקבל לכיסו.

<בועז הירש: אני חושב שאתה צודק.

<בועז הירש: אני לא זוכר, אבל כמדומני הוא מחויב להעסיק אותם לפחות לשנה.

<בועז הירש: אני אחזור אליך עם התשובה.

<רן מלמד: אם יורשה לי להגיד מילה טובה על הפרויקט הזה.

<רן מלמד: אני הפעלתי פרויקט כזה של עסק חברתי, של לימוד יוצאי אתיופיה במפעל בירושלים, וקיבלנו תמיכה מהפרויקט הזה.

<רן מלמד: ההעסקה היא לפחות לתקופה של שנה וזה יופי של פרויקט ותודה על כך.

אלי אלאלוף: תראה כמה מחמאות אתה מקבל.

<בועז הירש: זה עוד לא הסתיים.

מיכל בירן: ואני עוד לא התחלתי.

<בועז הירש: שיתוף פעולה נוסף עם משרד הכלכלה הוא בתחום הכשרה מקצועית.

<בועז הירש: 2,950 אנשים התחילו קורסי הכשרה מקצועית של האגף להכשרה מקצועית במשרד הכלכלה.

<בועז הירש: 2,282 מתוכם הגיעו משירות התעסוקה.

<בועז הירש: לצערי אלה נתונים שאנחנו מקבלים לאחר מכן מהכשרה מקצועית ואין לי עדיין מעקב אחר נושא של מסיימים והשמות לאחר מכן מהרגע שהם עזבו את חסותנו.

<בועז הירש: נושא של מעגלי תעסוקה.

<בועז הירש: דיברנו אתך על זה אדוני היושב ראש.

<בועז הירש: זאת למעשה תכנית שאנחנו מפעילים בטיפול בהבטחת הכנסה.

<בועז הירש: זה מבוצע בתוך השירות, פרוס הרגע על פני שנה וחצי.

<בועז הירש: חלק מהפעילויות שלא מבוצעות על ידי עובדי השירות, מבוצעות על ידי מאמנים חיצוניים.

<בועז הירש: במסגרת התכנית הזאת, עברו בה כ-12 אלף אנשים בשנה וחצי האחרונות.

<בועז הירש: הפעלנו קבוצת ביקורת למדוד את האפקטיביות של התכנית ואנחנו רואים לדוגמה שבקבוצת הביקורת של אנשים עם ותק של עד שנה, 51 אחוזים מהאנשים נשארו בלשכה לעומת 31 אחוזים שהיו בתכנית ואנחנו רואים גם פער של 14 אחוזים לטובת התכנית מהזרם הנכנס בהבטחת הכנסה.

<בועז הירש: אנחנו גם רואים שמתוך כניסה לשוק התעסוקה יש עדיפות של שמונה אחוזים לטובת הפעלת התכנית.

<בועז הירש: התכנית למעשה אפשרה לנו – וזאת פעם ראשונה – לגעת בקשיים המורכבים של אנשים בהבטחת הכנסה שיושבים אצלנו לא מעט זמן.

<בועז הירש: זה כר פורה של שיתופי פעולה עם משרד הרווחה, הן ברמה הארצית, הן ברמה המוניציפאלית והן עם המוסד לביטוח לאומי.

<בועז הירש: אנחנו בעיקר רואים כאן שהתכנית מאוד אפקטיבית במגזר הערבי אבל לא רק.

<בועז הירש: שמנו כאן

<בועז הירש: לדוגמה שתי דוגמאות לסיפורי הצלחה אצל אנשים – בני זוג מאום אל פאחם שהיה אצלנו במשך שנים ואחרי סדנת מכינה וכדומה השתלב קודם הבעל ולאחר מכן האישה.

<בועז הירש: עוד תחום אתו אנחנו מתמודדים, נושא של מכורים או מכורים לעבר וכאן יש קושי מאוד לא פשוט בהכנסה לשוק העבודה וכאן א', נרקומנית לשעבר שאיבדה את כל רכושה, למעשה התקבלה בסוף לעבודה עם בעלי חיים בארגון בראשון לציון.

<בועז הירש: אלה שתי דוגמאות רק כדי להראות שהתכנית הזאת, אחד היתרונות הגדולים שלה הוא שלמעשה במקום לבוא ולהתייצב בלשכה, אנשים מגיעים עוד פעמיים בשבוע, מקבלים על זה החזר הוצאות נסיעה ומקבלים הן טיפול פרטני ברמה של מאמן והן סדנאות.

<בועז הירש: אנחנו גם מקצים לזה שוברים בהתאם לצורך אם האנשים אכן בשלב שמתאים לכך.

<בועז הירש: דוגמה לבעיה היא שהמינימום לכניסה לשובר היא עשר שנות לימוד ואנחנו מתמודדים כאן עם לא מעט אנשים שיש להם השכלה יסודית חלקית.

<בועז הירש: חלק מהניסיונות הוא שיתוף פעולה עם משרד החינוך בנושא של השלמת השכלה.

<בועז הירש: אלה המספרים של האנשים שהעברנו, רובם ככולם מהמגזר הערבי, השלמת השכלה.

<בועז הירש: אלה קורסים של תשעה חודשים ויותר ואלה מספרים היינו רוצים לראות אותם הרבה יותר גדולים וזה אחד האתגרים שלנו.

אלי אלאלוף: אלה המספרים הכלל ארציים?

<בועז הירש: שלנו.

<בועז הירש: כן.

אלי אלאלוף: לא של המגזר הערבי.

<בועז הירש: לא.

<בועז הירש: רק שלנו.

<בועז הירש: אני בטוח שבמשרד החינוך המספרים הם אחרים.

<בועז הירש: זה אחד הדברים שהיינו רוצים לראות כאן מיצוי מכיוון שלנשים עם השכלה יסודית חלקית, זה למעשה המפתח – כמובן מפתח ארוך טווח – להשתלבות בשוק העבודה.

אלי אלאלוף: נמצא כאן יושב ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת יעקב מרגי שידועה הרגישות שלו לנושאים האלה.

אלי אלאלוף: אם אני לא טועה, בפגישה הראשונה שקיימנו רק 140 אנשים קיבלו השלמת השכלה.

<בועז הירש: כן.

<בועז הירש: כאן המספר גדל פי שלוש אבל זה עדיין לא מספק.

אלי אלאלוף: זה לא מספק.

אלי אלאלוף: בכמה אפשר להגדיל?

<בועז הירש: אני לא יכול להגיד כי למשרד החינוך יש תקציבים לנושא ולא כולם ממומשים דרכנו.

<בועז הירש: יש להם את הקהל שלהם שמגיע אלינו ולא כולו דרכנו.

אלי אלאלוף: אני ממליץ ברמה ידידותית ועניינית לחבר הכנסת מרגי לקיים דיון בנושא הזה של השלמת השכלה למבוגרים.

אלי אלאלוף: זה צריך להיות יותר ויותר בכל המקומות ולא רק במסגרות בתי ספר למבוגרים.

יעקב מרגי: יש את פרויקט היל"ה.

אלי אלאלוף: זה בעיקר לצעירים.

אלי אלאלוף: אני לוקח כדוגמה את המרכזים לגיל הרך, מי שלא מנצל את הנכונות הבלתי רגילה של האימהות שמגיעות עם הילד ומרגישות שחסרה להן השלמת ההשכלה הזאת כדי לא רק לטפל טוב יותר בילד שלהן או בילדה שלהן, אלא זאת גם דחיפה ללימודים ברמות גבוהות יותר.

אלי אלאלוף: התקציב, אני יודע מידע אישי בעבר, משרד החינוך לצערי הוריד אותו בצורה דרמטית, הוריד את כל הנושא הזה של השלמת ההשכלה למבוגרים.

יעקב מרגי: אני מרים את הכפפה.

יעקב מרגי: יהיה דיון מיוחד על כך.

<בועז הירש: בשיתוף עם הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, היום זה אצל השרה גילה גמליאל, התחלנו בשנת 2013, וכל שנה בהיקף של 15-20 כיתות מלמדים עברית תעסוקתית לדורשי עבודה.

<בועז הירש: אלה בעיקר דורשות עבודה מהמגזר שאין ברשותן עברית שמאפשרת להן להיכנס לשוק העבודה.

<בועז הירש: יש לנו כאן מיצוי מלא של התקציבים.

<בועז הירש: כל תקציב שאנחנו מקבלים מהרשות מנוצל.

<בועז הירש: העלות כאן היא לא פשוטה.

<בועז הירש: היקף הקורסים נע בין 400 ל-600 שעות לדורשת עבודה.

<בועז הירש: אני לא אכנס למעוף, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים אלא אולי להראות שגם לשם אנחנו מפנים 500 דורשי עבודה במהלך השנה.

<בועז הירש: שוב, אנשים שמגיעים, היו שכירים, מקבלים דמי בטלה וחלקם מקבלים הבטחת הכנסה ואחריות תעסוקתית.

<בועז הירש: אנחנו מנסים ביחד אתם לסייע להם לפתוח דרך חדשה.

<בועז הירש: אין לנו נתונים מכיוון שאלה תהליכים מאוד ארוכי טווח.

<בועז הירש: אנחנו מפנים למעוף.

<בועז הירש: הקורס, ההכוונה, פתיחת העסק, אלה תהליכים לא פשוטים.

<בועז הירש: נקודה אחרונה ברשותך אדוני.

<בועז הירש: ליווי מפוטרים.

<בועז הירש: כאשר יש לנו מפוטרים, בעיקר בפריפריה, בעיקר של מפעלים שנכנסים לכינוס נכסים, אנחנו מנסים גישה פרו אקטיבית ולהגיע לאותם עובדים לפני שהם הופכים להיות לקוחות שלנו.

<בועז הירש: אני חושב שאנחנו אחד הגופים היחידים שלא רוצה שיהיו לו לקוחות.

<בועז הירש: אני חושב שעשינו כאן

<בועז הירש: מהלך מאוד יפה, הלשכה בשדרות עם מפוטרי נגב טקסטיל.

<בועז הירש: היה מאמץ מאוד כבד לגבי מפוטרי מגבות ערד, אתגר לא פשוט לאור צמצום מקומות העבודה בערד.

<בועז הירש: אנשים שולבו בעבודות בבאר שבע, בקריית גת ואפילו ברהט בסודה סטרים.

<בועז הירש: אנחנו מנסים, כולל גם עכשיו, להיות במגעים עם מגה אבל כרגע, כל עוד לא יודעים לאן הענייניים הולכים, אין לנו עדיין מענה.

<בועז הירש: רק להראות שאותו שינוי ארגוני עליו דיברנו בהתחלה גם מביא להגדלת תקציבים וגם ליכולת ביצוע שלהם.

<בועז הירש: שנת 2015 שירות התעסוקה למעשה הגיע לביצוע תקציבי של 91 אחוזים.

אלי אלאלוף: לעומת שנים קודמות?

<בועז הירש: בשנת 2014 עמדנו על 87 אחוזים ובשנת 2013 עמדנו על 81 אחוזים.

<בועז הירש: היחידה לאיכות השירות במשרד ראש הממשלה בודקת אותנו כמו עוד 19 גופים.

<בועז הירש: אני חושב שאנחנו למעשה גוף שנותן שירות לאנשים במצב משברי ובסך הכול לאור הנתונים של שביעות רצון כללית מגיע כאן ציון יפה לעובדי השירות.

<בועז הירש: מילה אחרונה אדוני היושב ראש.

<בועז הירש: בשנת 2016 אנחנו רוצים להשיק אתר אינטרנט.

<בועז הירש: זה אולי כלי שלפחות ישים לאוכלוסיות המוחלשות.

מיכל רוזין: היום אין אתר אינטרנט?

<בועז הירש: יש אתר אינטרנט.

<בועז הירש: הכוונה להשיק אתר אינטרנט אחד עם טכנולוגיה יותר חדשה אבל עם מגוון שירותים יותר רחב שיכלול בין היתר אפשרויות למעסיקים לחפש באופן אקטיבי דורשי עבודה שעונים על הדרישות שלהם, לדורשי עבודה לחפש מי מתאים להם מ-25 אלף המעסיקים שעובדים אתנו, לתת ייעוץ פסיכולוגי או סדנאות מקוונות.

<בועז הירש: דורש עבודה בעין יהב שצריך להגיע היום לסדנה בדימונה ורק האוטובוס עולה לו ארבעים שקלים, יוכל לעשות את זה און ליין.

<בועז הירש: אפשרות להקל על אנשים ברישום ראשוני שיתבצע מהבית.

אלי אלאלוף: ארבעים שקלים פחות 14 אחוזים.

<בועז הירש: זה מביא אותי ל-34 שקלים.

<בועז הירש: כנ"ל הקלה על אנשים ברישום ראשוני.

<בועז הירש: המטרה שלנו, השירות העיקרי שאנחנו מספקים לאנשים הוא פרונטלי, הוא מול העובד, ועם זאת אנחנו רוצים לייצר מצב בו חלק מהשירותים, חלק מהערך המוסף כמו שרואים כאן יוכל להינתן ולהנגיש את זה לאנשים גם לפני שהם מגיעים ללשכה.

<בועז הירש: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אתה באמת גורם לי ליהנות מצד אחד ולבכות ביחד כי זה כל כך מדהים לראות את השינויים ולראות את העשייה והכיוונים החדשים.

אלי אלאלוף: שוב אני חוזר ואומר שאנחנו כאן כדי לשרת אותך בעניין הזה.

<בועז הירש: תודה.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב ראש, המנכ"ל, יושב ראש מועצת שירות התעסוקה.

יעקב מרגי: קודם כל, תודה על הדיון שהוא דיון חשוב.

יעקב מרגי: השולחן הזה זכה לדיונים בנושא שירות התעסוקה עת שירות התעסוקה היה כמעט גוף מונשם.

יעקב מרגי: הגדרה מעולם הדימויים.

יעקב מרגי: אנחנו זוכרים את סכסוכי העבודה התכופים שהיו שם.

יעקב מרגי: הממשלה מצד אחד חנקה וניוונה את הגוף כפי שאמר המנכ"ל.

יעקב מרגי: אנחנו חברי הכנסת לא נתנו אמון בשירות בגלל האווירה הכוללת שהייתה והייתה גם הסוגיה הזאת שהזכרת ברמז של ויסקונסין.

אלי אלאלוף: לא הזכרתי.

אלי אלאלוף: רק אמרתי שיש מילה לועזית.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: אמרת.

יעקב מרגי: מילה לועזית.

יעקב מרגי: הבנתי מהר.

יעקב מרגי: היה אי אמון גדול.

יעקב מרגי: אין ספק שמה שאנחנו רואים כאן, זה תהליך חשוב שקרה וסליחה שאני מחמיא לו בפניו.

יעקב מרגי: הוא נקט בצעד.

יעקב מרגי: המנכ"ל ידע את אי האמון הגדול ששורר גם בין חברי הכנסת לבין השירות ואני זוכר שהוא בא להיפגש אתנו אחד אחד.

יעקב מרגי: אין ספק שאתה רואה את היוזמות החשובות, לא לשבת ולחכות שדורש התעסוקה יגיע אליו אלא יוזמות לחפש וליצור.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך להמשיך בכך ולא לחכות לממשלה.

יעקב מרגי: אם אתה שואל אותי, בסוף הדיון הזה צריך לקרוא לממשלה להעצים את הגוף הזה.

יעקב מרגי: אני אומר לך בכנות, בתפיסה חברתית נלחמנו להוציא החוצה את כל האאוט סורסינג שעשה השירות והנה, השמים לא נפלו.

יעקב מרגי: צריך לפעמים להיות אמיתיים וכנים ולומר את זה כי אנחנו ניהלנו כאן דיונים צעקניים וגם כוחניים.

יעקב מרגי: אנחנו לא אוהבים הפרטות.

יעקב מרגי: אנחנו חשדנים כלפי הממסד, חשדנים כלפי האוצר אבל אם זה בסוף מביא יותר משאבים ויותר יוזמות, זאת ברכה וכולם נהנים.

יעקב מרגי: מבחינתי אני רואה בדיון הזה צפירת הרגעה.

יעקב מרגי: אנחנו כחברי כנסת ופרלמנטרים צריכים גם לדעת לפעמים לומר את האמת כי באמת הלכנו לתהליכים האלה בחשש רב ובחוסר אמון כאילו מדובר בגוף אותו הולכים להרוג.

יעקב מרגי: דווקא מתוך ההריסות קמה צורת חיים בריאה מאוד ממוקדת, היי-טקיסטית, ואני מקווה שהמגמה הזאת תימשך.

יעקב מרגי: המספרים הם קטנים וצריך להעצים את זה, אולי להעצים משאבים ולדאוג לכך שהאוצר יזרים יותר משאבים כדי להעצים את הגוף.

אלי אלאלוף: חברת הכנסת מיכל רוזין.

מיכל רוזין: מרגי, אני לא מסכימה אתך.

יעקב מרגי: מותר לך.

מיכל רוזין: לרוב אנחנו מסכימים.

מיכל רוזין: דבר ראשון, וזה גם חשוב לפרוטוקול, זה נשמע איזה יופי, גידול בכמות השוברים אבל צריך לראות את זה בפרספקטיבה של מעל עשור משנת 2000.

מיכל רוזין: היה קיצוץ מ-160 מיליון שקלים להכשרות מקצועיות ובשנה שעברה המינימום, אני חושבת שהוא שישים מיליון.

מיכל רוזין: אני מבינה שהשנה היה שוב גידול ומגיעים ל-110 מיליון שקלים כאשר האוצר לא מבטיח מה יקרה בשנים הבאות.

יעקב מרגי: את מסכימה אתי שצריך לתת תקציב.

<בועז הירש: צריך לעשות הפרדה בין הכשרה מקצועית לבין שירות התעסוקה.

מיכל רוזין: יש כאן עניין בלי קשר לשיטה.

מיכל רוזין: הטענות שלי לא אליך בועז, אבל זה כן דיון שעוסק בנושא ואני חושבת שהדברים צריכים להיות על השולחן.

מיכל רוזין: יש כאן שיטה ואנחנו מכירים את השיטה.

מיכל רוזין: קודם מייבשים, מביאים את הגוף לכך שהוא יהיה על הברכיים, עד שגם אתה ואחרים אומרים – ואנחנו מכירים את השיטה הזאת – שחררו, המצב כל כך גרוע והגוף כל כך לא פועל, אז מסכימים לכל.

מיכל רוזין: אנחנו ראינו מה קרה בוויסקונסין.

מיכל רוזין: לא סתם צעקנו על כך.

מיכל רוזין: ראינו מה קרה כאשר חברות פרטיות עשו את זה.

מיכל רוזין: שוב, אני לא אומרת שבהכרח כל המדינה צריכה לספק ישירות, ואם יש דברים שנותנים יתרון לאנשים, זה בסדר שחלק מהדברים ייעשה בשוברים, אבל מה עושה אדם שאין לו עוד 7,000 שקלים להשקיע מלכתחילה ולחכות להחזר?

מיכל רוזין: אם היו משאירים לפחות חלק מהמרכזים להכשרה מקצועית, זה היה יכול להיות מענה לפחות לחלק מהאנשים שאין ביכולתם ואין באפשרותם קודם לשלם ואז לחכות להחזר.

מיכל רוזין: מבחינתי ההכשרה המקצועית הזאת היא אינטרס הישרדותי של מדינת ישראל, אם רוצים שאנשים יצאו מהעוני.

מיכל רוזין: ראינו בפרויקט ויסקונסין שבסופו של דבר עושים דלת מסתובבת על מנקה שמוצאים לה השמה כמנקה ומצבה לא השתפר.

מיכל רוזין: גם כאן נשאלת השאלה האם מדובר בהשמות לעבודה איכותית שמשפרת את רמת החיים גם של האנשים וגם של המשפחה.

מיכל רוזין: אני רוצה לדברר גם על האופן.

מיכל רוזין: מעגלי תעסוקה היא דוגמה טובה.

מיכל רוזין: אנחנו אמרנו, בסדר, אין לכם בשירות התעסוקה אנשים לעשות קוצ'ינג, צריך אותם פנימה, שמחנו בעקבות הלחץ שהיה כאן בוועדה שלא עשיתם את זה לגמרי אאוט סורסינג אלא עשיתם את זה בתוך המרכזים של שירות התעסוקה והבאתם את המנחים.

מיכל רוזין: אבל שאל חבר הכנסת מיקי רוזנטל שאלה טובה.

מיכל רוזין: אם זה יהיה מוצלח, בסדר, אתם רוצים לנסות, לא רוצים להתחייב, רוצים לראות אם זה עובד, לגיטימי.

מיכל רוזין: אם יוכח שזה מוצלח, שהשיטה עובדת, תקלטו את המנחים האלה לשירות המדינה?

אלי אלאלוף: את פספסת את הפתיח.

אלי אלאלוף: בפתיח דובר על 18 מנחים.

מיכל רוזין: אני מאוד שמחה לשמוע כי אז קיבלנו תשובה מוחלטת מרן רינדיק מאגף התקציבים שאמר בשום פנים ואופן לא.

<בועז הירש: אני אסביר.

<בועז הירש: הנושא של המאמנים כיום הוא חיצוני.

<בועז הירש: למעט הפעילות הזאת, כל שאר הפעילויות הן בתוך השירות.

<בועז הירש: אנחנו התחלנו במהלך פנימי בתוך השירות להכשיר גוף של מאמנים מתוך עובדי השירות שעומדים בקריטריונים.

<בועז הירש: זה לא מהלך של שנה ולא מהלך של שנתיים אבל הוא מתבצע.

אלי אלאלוף: המספר היה 18.

מיכל רוזין: אני מברכת על זה.

מיכל רוזין: אני לא אומרת מה המצב עכשיו אלא מה הכיוון.

מיכל רוזין: האם הוא כיוון של התנערות מאנשים או לא.

מיכל רוזין: שוב, עובד שלא עושה את עבודתו בצורה טובה, זה דבר שאני אומרת גם להסתדרות, צריך לאפשר לשחרר אותו, הציבור נמצא במקום ראשון ומי שלא יודע לעשות את העבודה שלו, צריך למצוא דרך לפתור את זה.

מיכל רוזין: מצד שני גם לא צריך לוותר על זה בקלות.

מיכל רוזין: אם חושבים שהם מוכשרים ושאפשר להכשיר אותם כך שהם יוכלו לעשות את העבודה אין האוס כחלק מההסכמה של המדינה עם ההסתדרות לצמצום העסקה קבלנית או לצמצום העסקה לא ישירה, זה צריך להיות.

מיכל רוזין: אני כן חושבת שהשמים כן נפלו.

מיכל רוזין: שוב, זה לא קשור אליך, בועז.

מיכל רוזין: יש כאן מגמת שיפור אבל כשמסתכלים בפרספקטיבה של עשור, חלה כאן פגיעה מאוד מאוד חמורה ביכולתה של המדינה לתת הכשרה מקצועית.

מיכל רוזין: כשמסתכלים על המספרים המוחלטים, בשנת 2000 היו כ-34 אלף אנשים שקיבלו הכשרה מקצועית על ידי המדינה והיום אנחנו מדברים על כ-4,000, לפי הנתונים שאני מכירה.

מיכל רוזין: שוב, הדבר הזה צריך להיות על השולחן.

מיכל רוזין: אמנם בשנה האחרונה יש כאן עלייה, אבל היא באה בהקשר יותר רחב.

מיכל רוזין: אני מברכת על המגמה, נמשיך להציק לכם כדי לראות שאתם עושים את זה כמה שיותר בהעסקה ישירה בכל מקום בו זה אפשרי יחד עם העלייה ברמת הסטנדרטים והשירות לציבור.

מיכל רוזין: תודה.

אלי אלאלוף: חברת הכנסת לשעבר רינה פרנקל.

רינה פרנקל: אני מברכת על היום החשוב הזה, יום תעסוקה בכנסת.

רינה פרנקל: זה רק אומר עד כמה התעסוקה הוא נושא מרכזי בין נושאי המדינה.

רינה פרנקל: באמת זה הנושא החשוב ביותר כי הפרנסה היא דבר שנותן אפשרות להתפתח למדינה באופן כלכלי וכל שיפור בנושא תעסוקה הוא רק לטובת המדינה.

רינה פרנקל: תודה לבועז על המצגת הכול כך מדויקת.

רינה פרנקל: אפשר להגיד שראיתי כאן תכניות חדשות.

רינה פרנקל: אני בעצמי מהשירות ואני מכירה את השירות היטב מאז שנות ה-90.

רינה פרנקל: אני רואה עד כמה שירות התעסוקה נמצא היום במקום אחר לגמרי.

רינה פרנקל: יש המון תכניות, המון אפשרויות לאוכלוסיות המוחלשות, לכל סוגי האוכלוסייה, להתקדם ולפרוץ לעידן תעסוקה בעולם המודרני.

רינה פרנקל: אבל כמובן שתמיד יש מקום לשיפור והשיפור הזה קשור לתקציבים.

רינה פרנקל: כאן דיברו על הכשרה מקצועית ואני יודעת היטב ששוברים לא פותרים את כל הבעיות של ההכשרה אלא ההכשרה הרגילה היא חלק חשוב מהתכניות של שירות התעסוקה.

רינה פרנקל: כאן אני חושבת שמשרד האוצר חייב לשים תקציבים גם להכשרה רגילה לאלה שבאמת מעוטי יכולת מצד אחד ומצד שני יש סוגי הכשרה שלא מתאימים לשוברים כמו תעסוקת מתכת וכל מיני מקצועות שהיום חסרים בשוק וחייבים לתת מענה לפתרון הבעיה הזאת.

מיכל רוזין: כי בשוק לא מספקים את זה באופן ספונטני?

רינה פרנקל: כן.

רינה פרנקל: קשה מאוד כי המקצועות האלה נעלמים.

אלי אלאלוף: אין הכשרות לכך אלא ההכשרה מתבצעת תוך כדי עבודה.

רינה פרנקל: המקצועות האלה נעלמים מהשוק ויש בעיה גדולה בתחום הזה.

רינה פרנקל: השוברים לא נותנים מענה לתחום הזה.

אלי אלאלוף: שירות התעסוקה הוא לא השירות להכשרה מקצועית.

רינה פרנקל: נכון.

רינה פרנקל: בהחלט, אבל הוא עדיין נותן מענה.

אלי אלאלוף: כישלון בהכשרה מקצועית הוא כישלון של משרד הכלכלה ואמרתי את זה בכל מקום ואני אחזור ואני אומר שזה המשרד הפחות מתקן את המצב.

רינה פרנקל: שירות התעסוקה מקבל כלי.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה, רן.

<רן מלמד: כמה הערות קטנות.

<רן מלמד: חל שיפור משמעותי בשירות התעסוקה אבל יחד עם זאת אני רוצה להעיר בכמה נקודות.

<רן מלמד: אני אתחיל דווקא מאחד הדברים האחרונים עליהם בועז דיבר והוא אתר האינטרנט.

<רן מלמד: אני מציע לכם להיכנס לאתר האינטרנט של שירות התעסוקה ולהיבהל.

<רן מלמד: למה להיבהל?

<רן מלמד: כי האתר לא מונגש על פי החוק לאנשים עם מוגבלויות, בשפה הערבית יש רק כותרות וטקסטים קטנים מאוד, על רוסית אין מה לדבר וזה כאשר חלק גדול מהאוכלוסייה אינו דובר עברית, על אמהרית למשל או שפות אחרות אין בכלל על מה לדבר.

<רן מלמד: לפני שמפתחים אתרים, צריך קודם כל לעשות את הדברים הבסיסיים ולהנגיש את האתר לאוכלוסיות.

<רן מלמד: נקודה שנייה.

<רן מלמד: אנחנו נתקלים לאחרונה בהרבה מאוד מקרים, בעיקר במגזר הבדואי אבל לא רק אלא גם באזור צפון הארץ ובפריפריה הרחוקה, באנשים שנרשמים להם סירובים והסירוב בעצם נובע מכך כי אדם לא יכול להגיע למקום עבודה שניתן לו כי אין תחבורה ציבורית ראויה לאותו מקום.

אלי אלאלוף: זה הדיון שיתקיים ב-15 בפברואר.

אלי אלאלוף: אתה מוזמן.

<רן מלמד: אני בהחלט אבוא.

<רן מלמד: יש גם הצעת חוק שלנו שמונחת בנושא הזה, אבל אני חושב שלא צריך הצעת חוק אלא פשוט צריך לתת הנחיה פנימית בשירות התעסוקה שלא לרשום סירוב בגלל בעיה של תחבורה ציבורית.

<רן מלמד: הבעיה הנוספת של חסם בירוקרטי ואני יודע שנעשו ניסיונות לעבוד מול שירות התעסוקה, זה הנושא של מבחן תעסוקה לאימהות חד הוריות שמקבלות קצבת מזונות או תשלום ממערכת המזונות של הביטוח הלאומי לצורך קבלת זכאות לדיור ציבורי.

<רן מלמד: אני רוצה להסביר.

<רן מלמד: יש היום 18 אלף אימהות חד הוריות שמקבלות מזונות מהביטוח הלאומי.

<רן מלמד: לחלק מהן יש על פי הקריטריונים של משרד השיכון זכאות לדיור ציבורי.

<רן מלמד: כדי שהן יוכלו לקבל את הזכאות, מישהו צריך לעשות להן מבחן תעסוקה.

<רן מלמד: הגוף היחידי בארץ שעושה מבחני תעסוקה, זה שירות התעסוקה.

<רן מלמד: למרות זאת, כל הניסיונות, גם של ביטוח לאומי, גם של משרד השיכון, גם שלנו, להביא למצב בו יהיה מבחן תעסוקה לאימהות שמבקשות – לא לכל ה-18 אלף, ולכן אנחנו מדברים על מספרים לא גדולות – לעשות מבחן תעסוקה כדי שאפשר יהיה באיזושהי דרך לתת להן את הזכאות לדיור ציבורי.

<רן מלמד: זה חסם בירוקרטי שצריך לפתור אותו.

<רן מלמד: אוכלוסיות מבוגרות בגילי 45 פלוס.

<רן מלמד: לא שמעתי הרבה נתונים במצגת על השמה של אנשים בני 45 ומעלה במערכת התעסוקה.

<רן מלמד: זאת רעה חולה.

<רן מלמד: אני מסכים אתך אדוני היושב ראש שקודם כל צריך להאשים בזה את משרד הכלכלה, שהאוכלוסייה הזאת מוגדרת כאוכלוסייה ייחודית, והמשרד לא עושה שום דבר כדי לקדם אותה.

<רן מלמד: לצערי הרב, מהנתונים שלי יש, לא נעשה יותר מדי גם בשירות התעסוקה ואני חושב שגם על זה צריך לתת את הדעת.

<רן מלמד: בנושא מימון הביניים של הקורסים, התשלומים עבור הקורסים, צריך לטפל בו.

<רן מלמד: הדבר האחרון.

<רן מלמד: המצגת המאוד יפה ששירות התעסוקה הציג כאן, בעצם מתחברת להמלצה שנכתבה בדוח בראשו עמד צבי אשל לפני מספר שנים.

<רן מלמד: אחת ההמלצות שלו הייתה להקים רשות לאומית לתעסוקה.

<רן מלמד: הרשות הזאת בעצם צריכה להיות שירות התעסוקה החדש.

<רן מלמד: שירות התעסוקה צריך להפוך להיות רשות שבעצם תנהל ותפקח על כל מדיניות התעסוקה במדינת ישראל ולא רק על השמות של עובדים חדשים.

<רן מלמד: אני חושב ששווה לעשות אצלך, אדוני, דיון בנושא של למה לא הוקמה רשות לאומית לתעסוקה ואיך אפשר אולי להקים אותה.

<רן מלמד: יש הצעת חוק שלנו וישבתי עם אנשי שירות התעסוקה כולל ועד העובדים כדי שיבין שהיא לא באה לפגוע בעובדים אלא לקדם אותם ולשדרג את המעמד שלהם.

<רן מלמד: אני חושב שזאת נקודה ערכית ועקרונית ששווה לדון בה.

<רן מלמד: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: נציג האוצר.

אלי אלאלוף: מה המדיניות של האוצר היום בנושא שירות התעסוקה?

מיכל רוזין: רוב התלונות שלי הן אליכם ולא לבועז.

<אורי שיינין: אני אגיד במבט המקרו לגבי העבודה של בועז ואנשיו בשירות התעסוקה.

<אורי שיינין: בעינינו שירות התעסוקה עובר בשנים האחרונות איזשהו תהליך של פיתוח ושינוי ארגוני מאוד משמעותי שניכר הן בתוצאות בשטח, בשיעורי ההשמה, איך הציבור תופס את השירות הזה, והן ביכולת שלו להוציא תכניות אפקטיביות לשילוב בתעסוקה, להוציא אותן מהכוח אל הפועל.

<אורי שיינין: בהתאם גם התקציבים שלו והתכניות שהוא מפעיל גדלו באופן משמעותי.

<אורי שיינין: אם משווים את המצב בשנה הקרובה, בשנת 2016, למה שהיה לפני ארבע וחצי שנים, בשנים 2011-2012, אנחנו מדברים על שני גופים אחרים.

<אורי שיינין: חלק מהמדיניות הממשלתית היא הגדלת שילוב בתעסוקה והשירות ללא ספק הוא אחד הגורמים המשפיעים.

<אורי שיינין: אני חושב שמשחקן שהרלוונטיות שלו הייתה מאוד חלשה לפני כמה שנים, הוא הפך להיות לגורם מאוד משמעותי.

<אורי שיינין: אנחנו לא מופתעים מכך שגם בעוגת התקציבים החלק שלו גדל בצורה מסיבית, אם זה בנושא השוברים ואם זה בתכניות אחרות לשילוב בתעסוקה.

אלי אלאלוף: עם שיפור השירות והגדלתו, האוצר יעקוב אחרי כן ויתקצב וייתן את התשובות הנכונות?

<אורי שיינין: כרגע התקציב לשנת 2016 לא דומה למה שהיה.

אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שזה תהליך.

<אורי שיינין: אין גוף שיכול לצמוח ולעשות צמיחה של פי שתיים או פי שלוש.

אלי אלאלוף: אני שמח שאתה מציין את זה כי אני נתקלתי באוצר בספקות גדולים האם בכלל צריך להשקיע בשירות הזה ואני שמח שהגישה השתנתה.

אלי אלאלוף: אני חושב שאם לא ניתן לו את האופק של השנים הקרובות, הוא לא יכול לעבוד בצורה שיטתית כדי להגיע לאותו דבר.

אלי אלאלוף: זאת נקודה מאוד מרכזית ואי אפשר לקחת אותה מהיד לפה כי זה דבר שמתכננים מראש.

אלי אלאלוף: לפעמים מתכננים שנים מראש.

אלי אלאלוף: אני לא ממליץ ללמוד מה שקורה בצרפת אבל כאן לדעתי, ולאור התוצאות שראינו בדיון הזה, בחלקן ודאי ניתן לשפר ואני חושב שזה שווה שבעוד שלושה חודשים נקיים כאן דיון כדי לראות את העתיד כפי שהוא נראה על ידי כל המערכת, שילוב של כל המשרדים, כי כאן ראינו דבר מדהים שאני מאוד שמח עליו וזה שיתוף פעולה עם המשרדים השונים ועם המערכות השונות כמו ביטוח לאומי, כמו משרד הכלכלה שלא הרבה מצליחים לעבוד אתו.

אלי אלאלוף: אני שמח על הדברים האלה.

אלי אלאלוף: אולי בעוד שלושה חודשים – אני אגיד את זה בסיכום – נקיים דיון בנושא.

אלי אלאלוף: יושב ראש הרשות, משה שמעוני, בבקשה.

אלי אלאלוף: כמה זמן אתה יושב ראש?

<משה שמעוני: שבעה חודשים.

<משה שמעוני: ראשית, תודה רבה.

<משה שמעוני: אנחנו שמחים על המעורבות ועל הסיוע ואנחנו נשמח להסתייע בוועדה, אדוני יושב ראש הוועדה.

<משה שמעוני: אני חייב לציין, בהמשך למה שאמר נציג אגף התקציבים, שבשמונת החודשים האחרונים מתנהל משא ומתן אינטנסיבי מול אגף תקציבים עם בועז ואתי, עם הרבה מאוד שעות של עבודה ואין ספק שחל שינוי בגישה של אגף התקציבים, באמון שהם נותנים בשירות התעסוקה וניתן לזה גם ביטוי בתקציב הקיים החדש כאשר רק לפני שבוע בועז חתם על הסכם לתקציב לשנת 2016.

<משה שמעוני: אחת הבעיות שלנו היא גם התדמית.

<משה שמעוני: תדמית של הרבה מאוד שנים והייתה תדמית מאוד מאוד רעה.

<משה שמעוני: דיברנו על זה בועז ואני לא מעט פעמים.

<משה שמעוני: אנחנו חייבים לשנות את התדמית ולהשקיע בזה הרבה מאוד מאמץ כי באמת נעשית עבודה גדולה.

<משה שמעוני: חלק מהשינוי התקציבי שאנחנו נראה אותו בשנה הקרובה, הנוכחית, אנחנו נראה לטובת אותם מעגלי תעסוקה, הנושא של השוברים, ואם יש גופים אחרים כמו התאחדות התעשיינים שרוצים מאוד לעבוד עם שירות התעסוקה כי אנחנו היום גוף יעיל ושונה.

<משה שמעוני: אני לא רוצה חלילה להעביר ביקורת על הגוף, אבל לזה התכוונתי עת אמרתי שיש הבדל בינינו לבינם כי באמת הגוף הזה הוא גוף יעיל, אם הגוף הזה ידע להוציא לפועל את התכניות שלו במקסימום האחוזים שניתן.

<משה שמעוני: אנחנו כמובן נשמח להסתייע בכם בכל דרך, בחברי הוועדה, כמובן גם בתוספת תקציב שנשמח מאוד אם נוכל לקבל בעתיד.

יגאל גואטה: אני שמח להיות חבר בוועדה החשובה הזאת.

יגאל גואטה: יש לי רק מה ללמוד ממרגי.

יגאל גואטה: מר"ן עובדיה יוסף זכר צדיק לברכה שרוחו שורה עלינו בכל הפעילות הציבורית שלנו הנחה אותנו, ואותי גם באופן אישי, במשך השנים ללכת בהלכות צדקה כאשר מעלת הצדקה הגדולה ביותר היא לספק לאדם תעסוקה.

יגאל גואטה: זאת מעלת הצדקה הגדולה ביותר.

יגאל גואטה: כשאתה נותן לו צדקה, שזאת קבלת תמורה בחינם, אבל כשאתה נותן לו עבודה, הוא מרגיש שהוא נותן תרומה.

יגאל גואטה: אין ספק שזו המעלה הגדולה ביותר.

יגאל גואטה: לכן ככל שהמעלה של שירות התעסוקה היא גדולה מאוד, האחריות עלינו גדולה עוד יותר.

יגאל גואטה: צריך לשבח את מנכ"ל שירות התעסוקה בועז הירש ואת היושב ראש משה שמעוני שהם באמת קיבלו לידיהם שירות תעסוקה גוסס, מנוון, סכסוכי עבודה ובדרך שלהם הצליחו להרגיע קצת את המערכת.

יגאל גואטה: נדמה לי ששלשום ראיתי ב"ידיעות אחרונות" שפורסם שישראל היא במקום אחד לפני אחרון, לפני מקסיקו, בדוח העוני.

יגאל גואטה: ברור שכל הפרשנים אומרים שזה מחוסר תעסוקה.

יגאל גואטה: המנכ"ל אמר בתשובה לדבריה של חברת הכנסת לביא שתמיד אפשר יותר.

יגאל גואטה: זה נכון שתמיד אפשר יותר, אבל אנחנו צריכים להבין – ואני אומר לכם את האמת שכאשר אני מדבר על הנושא הזה, הברכיים שלו רועדות ולא בגלל שיש לי בעיה לדבר בפני ציבור אלא בגלל שהנושא הזה הוא באמת נושא כבד מאוד – שהאחריות עלינו היא רבה.

יגאל גואטה: המנכ"ל אמר שתמיד אפשר יותר, אבל צריך גם להבין שבמצב הנוכחי אי אפשר פחות.

יגאל גואטה: אי אפשר מכאן ללכת אחורה.

יגאל גואטה: אני בא מהתחום העסקי וגם מהתחום הציבורי.

יגאל גואטה: למען האמת, אני רוצה בנימה אישית לומר שאצלי בעסק אם מגיע מנכ"ל ובא אלי עם לפטופ ועם מצגות וסיפורים, אני שואל אותו למה תזרים המזומנים שלנו לא בסדר, הוא מתחיל לספר לי סיפורים, אני זורק אותו עם הלפטופ שלו מהחלון.

יגאל גואטה: כך זה עובד בתחום העסקי.

יגאל גואטה: אני חושב שצריך קצת להעתיק את הדפוס הזה לתחום הציבורי.

יגאל גואטה: אני אמנם חבר כנסת חדש, רק שבוע, אבל אחרי 15 שנים של פעילות ציבורית, וזאת הרגשה מאוד לא טובה כשאתה שואל חברי כנסת כמה שנים הם מתעסקים בנושא הזה של תעסוקה והם אומרים שדיברו על כך לפני שנה, לפני שנתיים, לפני שלוש שנים.

יגאל גואטה: אני מאוד מקווה שלפחות במשמרת שלי לא נצטרך להתכנס כאן

יגאל גואטה: בעוד שלוש שנים ולשמוע את אותם נתונים.

יגאל גואטה: צריך להתחיל לדבר אופרטיבית.

יגאל גואטה: זה יפה, זה נחמד, וכולם מדברים בסיסמאות אבל אני חושב שצריך להתחיל לעבוד קצת כמו במגזר העסקי ולדבר על צעדים אופרטיביים עם לוח זמנים ברור ולומר תוך כמה זמן אתם חושבים שהדברים האלה יכולים להיפתר.

יגאל גואטה: זאת אומרת, לומר דברים יותר ברורים.

יגאל גואטה: לכן אני מבקש מיושב ראש הוועדה, על מנת שנצליח לעזור לציבור הזה, כי זה באמת הציבור הכי נמוך במדינת ישראל - - -

מיכל רוזין: מוחלש.

יגאל גואטה: מוחלש.

יגאל גואטה: כולם מבינים על מה אני מדבר.

יגאל גואטה: אני מבקש שבאמת נעשה ככל יכולתנו כדי שהציבור הזה יקבל את המענה ואני אשמח להיות חלק מהפעילות הזאת.

יגאל גואטה: תודה רבה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אני שמח שהישיבה מסתיימת בטונים ובאווירה.

<סיגל רונן כץ: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

<סיגל רונן כץ: אני מצטרפת לדבריו של רן מלמד בהתייחסות לאוכלוסייה של בני 45 פלוס.

<סיגל רונן כץ: אני חושבת שצריך להתייחס לאוכלוסייה הזאת בצורה נפרדת וקוהרנטית.

<סיגל רונן כץ: לפי הנתונים שבידי, הם מהווים שמונים אחוזים מהקבוצה שנמצאת בעומק אבטלה כבד של מעל 270 ימים ורובם הן נשים.

<סיגל רונן כץ: הבעיה הזאת הולכת להיות קשה יותר עם הרעיון להגדיל את גיל הפרישה כיוון שבגילים 55 עד 59, רק 61 אחוזים מהנשים הן בשוק העבודה לעומת כמעט שמונים אחוזים מהגברים בשוק העבודה.

<סיגל רונן כץ: אם גיל הפרישה הולך לעלות מגיל 62 לגיל 64, השאלה מה קורה עם אותן נשים שכבר הרבה קודם מוצאות את עצמן מחוץ לשוק העבודה.

<סיגל רונן כץ: אני חושבת שמשרד התעסוקה צריך לתת את דעתו לעניין הזה של קבוצת הגיל הזאת ובפרט לגבי הנשים בתוכה ולתת הכשרות ייעודיות לקבוצת הגיל הזאת ולנשים בקבוצת הגיל הזאת כדי שיוכלו לממש את מקום העבודה שלהם עד גיל הפרישה וגם כשהן יוצאות משוק העבודה, יוכלו לחזור לגיל הפרישה כי זאת אוכלוסייה שהיא בעצם נשארת בעוני, ללא תעסוקה ועם נטל מאוד כבד על המדינה כי שם יש אחוז אבטלה גבוה בסכום מאוד מאוד גבוה.

<סיגל רונן כץ: יפה שעה קודם לתת פתרונות לנושא הזה של הזדקנות האוכלוסייה והתארכות גיל הפרישה בתוך מבנה קוהרנטי שנותן גם הכשרות וגם ליווי לאוכלוסייה המבוגרת בכלל ולאוכלוסיית הנשים בתוכה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אני שמח לחזור בי בחלק מהדברים או יותר נכון להוסיף קצת מתוק לדברים שאמרתי, אבל בינינו, אני גם מסכים עם חבר הכנסת גואטה, חבר הכנסת החדש, שאכן צריכה להיות תכנית עבודה עתידית עם יעדים ברורים, עם נתונים ברורים ועם בעיות אמיתיות.

אלי אלאלוף: הזכות שלנו לשרת אתכם היא כדי להתמודד עם הבעיות.

אלי אלאלוף: אני תמיד אומר שבגיל שמונים אני אספר לנכדים, אני כבר מתקרב לגיל הזה אבל עוד אין לי נכדים ולכן אני רוצה ליהנות כאן עכשיו.

אלי אלאלוף: אפשר לעשות את התכנון הזה ואפשר להתמודד עם האתגרים.

אלי אלאלוף: אנחנו נקיים דיוני מעקב.

אלי אלאלוף: הדיון הבא יהיה בעוד כשלושה חודשים ואני מוכן לתכנן אותו יחד אתכם, עם שירות התעסוקה.

אלי אלאלוף: אנחנו נקבע ביחד בשבועות הקרובים.

מיכל רוזין: אני אשמח אם בפעם הבאה יהיו גם נציגים של העובדים.

אלי אלאלוף: אני מסכים.

אלי אלאלוף: זה רעיון.

מיכל רוזין: לשמוע גם את הציבור.

אלי אלאלוף: אני רוצה לציין ולהמליץ, ואפילו לחייב, את שיתוף הפעולה שיצרתם עם הגופים השונים, להמשיך ולהעמיק אותו כי אחת הבעיות של המערכת הממשלתית בכלל, ובמשרד הכלכלה במיוחד, היא אי היכולת לבצע.

אלי אלאלוף: אם יהיה גוף שמסוגל לבצע, הקיום שלכם מובטח למאות שנים.

אלי אלאלוף: המשרדים הממשלתיים פחות ופחות יודעים לבצע, פחות ופחות רוצים לבצע, ואם הם מבצעים, זה באמצעות קבלנים.

אלי אלאלוף: אתם לא קבלנים אלא אתם שירות המדינה, שירות ממלכתי וזה שונה לגמרי.

אלי אלאלוף: כאשר משרד מעביר לכם, הוא מעביר לזרוע ביצוע של המדינה ולכן מאוד חשוב שתמשיכו להעמיק ולחזק את יכולת הביצוע שלכם כי זה מה שמצדיק.

אלי אלאלוף: אנחנו נפנה למשרד החינוך, אני בטוח שידידי מרגי יעשה את זה, כדי להגדיל בצורה מאוד משמעותית את נושא ההשכלה ולא רק ל-12 כיתות.

אלי אלאלוף: אנשים שיש להם פוטנציאל שלא מומש ולא מנוצל, זה הפסד לא רק למדינה אלא במיוחד למשפחה.

אלי אלאלוף: המבחן התעסוקתי האפקטיבי והשונה שאתם עושים, צריך באמת לאפשר אופציות נוספות.

אלי אלאלוף: אם תיבנו על זה אמינות, יהיו הרבה פניות שיתבססו על המבחן הזה כי היום במקומכם, אלה כל מיני גופים חאפרים כאלה ואחרים שמתעשרים מאוד ומספקים נתונים בהתאם לצרכים של המזמין.

אלי אלאלוף: לכם יש יכולת לעשות את זה.

אלי אלאלוף: נמצאת כאן נציגת משרד הרווחה ואני בטוח שהיא יכולה להזמין דרככם ולא באמצעות גופים מסחריים עם כל הנקודות השליליות שאנחנו מכירים.

אלי אלאלוף: אני באמת מצטרף למה שאמר רן מלמד.

אלי אלאלוף: ראשית, יש לכם הרבה מה להיעזר בו באופן אישי, אבל הוא התייחס לנושא של אתר האינטרנט, למרות שאני לא מאמין בו כי אני בעצמי לא יודע להשתמש בזה, חוץ מ-גוגל, אני חושב שזה באמת כלי אדיר שאולי לא תמיד הוא לטובת העובד או לפרט שמחפש את התעסוקה אבל הוא לטובת המעסיקים שיכולים לפעול דרכו.

אלי אלאלוף: תסתכלו על זה.

אלי אלאלוף: זה לא רק חשוב לעובד אלא זה חשוב איך אתם נראים ואתם באמת עובדים על התדמית והמצגת שלכם מוכיחה את זה, אבל תדעו שאתם לא עובדים על התדמית שלכם רק בקרב האוכלוסייה שנזקקת לכם אלא גם בקרב מי "שלא שם עליכם".

אלי אלאלוף: בזכות האופי, בזכות היכולת להציג את עצמכם, יבואו אליכם גופים לבקש מכם את העזרה וזה לטובת אותו עובד שהיום אין לו פתרון.

יגאל גואטה: אולי בעניין הזה צריך יחסי ציבור.

יגאל גואטה: אני עצמאי שלושים שנים ובחיים לא חשבתי לפתוח את האתר שלכם ולחפש בו עובדים.

אלי אלאלוף: בסדר העדיפות תיאלצו לעשות את זה כי אין ברירה.

אלי אלאלוף: סדר העדיפות הגבוה ביותר הוא באזורים עם המצוקה הגדולה ביותר והמצוקה העתידית.

אלי אלאלוף: צריך לחשוב על העתיד כי הפתרונות שאתם יכולים לספק, אי אפשר להחיל אותם מהיום למחר, אבל בתחזית נכונה, אנחנו יודעים שערד הולכת ומאבדת עסקים.

אלי אלאלוף: נפו את מספר המפעלים שנסגרו בשנים האחרונות ולכם יש את מפת העוני ומפת האבטלה של השנים הקרובות.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, צריך להיערך בהתאם.

אלי אלאלוף: התכנית העתידית, ההתמודדות שלכם מתחילה היום וזה מאוד חשוב.

אלי אלאלוף: אנחנו נבדוק את הנושא של רשות התעסוקה, אבל לא קל להקים היום רשות תעסוקה.

אלי אלאלוף: אני מאוד אשמח אם תתייחסו להערה לגבי גיל 45 ומעלה.

אלי אלאלוף: דבר אחרון ולא פחות חשוב הוא הנושא של השוברים.

אלי אלאלוף: אני לא מכיר הרבה אנשים שיש להם 7,000 שקלים לממן ולהמתין להחזר.

אלי אלאלוף: אני מבקש מהאוצר שישקיע מחשבה בנושא הזה.

אלי אלאלוף: 10,000 אנשים בשנה השתמשו בשוברים השנה?

<בועז הירש: 1,891.

<בועז הירש: אצלנו.

אלי אלאלוף: תבדקו אם יש מקום לקרן שממחזרת את עצמה.

אלי אלאלוף: זאת השקעה חד פעמית.

<אורי שיינין: אני אתן את הרציונל.

<אורי שיינין: זה לא שהם מחכים עד סוף הקורס.

<אורי שיינין: בדרך כלל כאשר אתה משלם על קורס, אתה לא משלם בתחילתו את הכול.

אלי אלאלוף: תבדקו.

אלי אלאלוף: אני לא אכנס לזה.

אלי אלאלוף: אתה מכיר את הנושא הזה עד הסוף.

אלי אלאלוף: כדאי לתת לאנשים אפילו "לשרוף" אלף שקלים אבל תנו להם את ההזדמנות להתחיל.

אלי אלאלוף: תנו לו את האפשרות להתחיל.

אלי אלאלוף: זה אחד הוויכוחים שיש לנו, ואתה מכיר את זה, גם במכללות הטכנולוגיות.

אלי אלאלוף: אם אתה לוקח את מי שבלאו הכי גם יש לו את אלף השקלים, גם יש לו את כל הנתונים כדי להתחיל, אז לא צריכים אותך, אבל אנחנו צריכים לבוא היכן שהחולשות מתבטאות בצורה חריפה וחוסמות כמעט אוטומטית את הכניסה של האנשים שזקוקים לזה.

אלי אלאלוף: תחשבו על זה.

אלי אלאלוף: אני מציע שהנושא הזה ייבדק ונמצא לו פתרון.

אלי אלאלוף: לא הייתה כוונה חס וחלילה לפגוע באופן אישי.

אלי אלאלוף: בועז, יש אליך הערכה מאוד גדולה במערכת ואנשים מדברים עליך בשבח וכנראה זה בצדק.

אלי אלאלוף: אני באמת מודה לכם על המפגש הזה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.

אלי אלאלוף: תודה.